![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Nagaokakyo_Chodoin.jpg/640px-Nagaokakyo_Chodoin.jpg&w=640&q=50)
Nagaoka-kjó
hlavní město Japonska (784–794) / From Wikipedia, the free encyclopedia
Nagaoka-kjó (japonsky 長岡京) bylo hlavním městem Japonska od roku 784 do roku 794. Nacházelo se v místech oblasti Otokuni v bývalé provincii Jamaširo. Část hlavního města se nacházela v dnešním městě Nagaokakjó v prefektuře Kjóto, jež po něm bylo nazváno, další části pak v dnešním městě Mukó v téže prefektuře a v kjótské čtvrti Nišikjó-ku.
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Nagaokakyo_Chodoin.jpg/640px-Nagaokakyo_Chodoin.jpg)
![Thumb image](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Nagaoka-kyu-ato_sekihi-2.jpg/640px-Nagaoka-kyu-ato_sekihi-2.jpg)
V roce 784 sem císař Kammu přestěhoval hlavní město z Nary[1] (jež se tehdy jmenovala Heidžó-kjó). Podle kroniky Šoku Nihongi byly důvodem pro přemístění lepší dopravní podmínky v nové lokalitě, především pro vodní dopravu. Podle jiného vysvětlení zde hrála roli možnost úniku před mocí buddhistického duchovenstva a dvořanů a podpora přistěhovalců, jejichž potomkem byla i jeho matka.[2]
Roku 785 byl zavražděn správce nového hlavního města Tanecugu Fudžiwara.[1] Ukázalo se, že do vraždy je zapleten císařův bratr princ Sawara.[2] Byl proto poslán do vyhnanství do provincie Awadži, cestou tam však zemřel.
V roce 794 císař Kammu opět přesunul své hlavní město, tentokrát z Nagaoky do Heian-kjó (v centru dnešního Kjóta).[1] Důvodem pro tento přesun byly mimo jiné časté záplavy řek, které slibovaly lepší dopravní podmínky pro vodní dopravu, a nemoci následkem těchto záplav, jež ohrožovaly i císařovnu a korunního prince, a v neposlední řadě obavy z pomsty ducha zesnulého prince Sawary.
Roku 1954 byly při vykopávkách objeveny pozůstatky jižní brány císařské rezidence Radžómon. V roce 1961 objevili archeologové zbytky Velkého audienčního sálu Daigokuden, načež roku 1969 došlo i na samotnou císařskou rezidenci Serjóden.[3] Do roku 1970 byl vypracován pravděpodobný plán města a došlo rovněž k objevu dřevěných desek s nápisy (mokkan). Koncem roku 1990 byly objeveny ruiny dalších rezidencí a plot kolem státní rady.[3]