česká šlechtična From Wikipedia, the free encyclopedia
Marie Gabriela hraběnka Lažanská z Bukové, rozená Černínová z Chudenic (23. dubna 1691 Vídeň[1][pozn. 1] – 21. července 1758 Manětín[2]) byla česká šlechtična z rodu Lažanských z Bukové a poslední abatyše Ústavu šlechtičen u sv. Andělů v Praze na Novém Městě.[3] Zasloužila se především o barokní rozkvět západočeského města Manětín.
Marie Gabriela Lažanská z Bukové | |
---|---|
![]() | |
Rodné jméno | Černínová z Chudenic |
Narození | 23. dubna 1691 Vídeň ![]() |
Úmrtí | 21. července 1758 (ve věku 67 let) Manětín ![]() |
Místo pohřbení | Kostel sv. Jana Křtitele v Manětíně |
Ocenění | Řád hvězdového kříže |
Choť | (1707) Václav Josef Lažanský z Bukové (1674–1715) |
Děti | 1. Maxmilián Václav (1710–1776) 2. Karel Josef (1712–1750) 3. Marie Anna, provdaná Pellegrini (1713–1764) 4. Marie Josefa, provdaná Pöttingová z Persingu (1715–1769) |
Rodiče | Tomáš Zacheus Czernin z Chudenic (1660–1700) a Zuzana Renata z Martinic (1670–1717) |
Příbuzní | děd: Humprecht Jan Czernin z Chudenic (1628–1682) babička: Diana Marie Ippoliti di Gazoldo (1636–1687) bratranec: František Josef Czernin z Chudenic (1696/1697–1733) |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Marie Gabriela byla jednou z dcer hraběte Tomáše Zachea Černína z Chudenic (1660–1700), majitele zámku Lnáře a Zuzany Renaty, rozené hraběnky Bořitové z Martinic (1670–1717). Vyrostla na císařském dvoře ve Vídni, kde její otec zastával funkci místokancléře České dvorské kanceláře. Díky úzkým kontaktům rodičů s panovnickou rodinou se také stala dvorní dámou císařovny Amálie Vilemíny Brunšvicko-Lüneburské, manželky císaře Josefa I. Marie Gabriela měla ještě dvě sestry, Marii Josefu (1695–1726), provdanou Küniglovou z Ehrenburgu a Marii Aloisii (1699–1716).[4]
Dne 30. června 1707 byla na zámku Favorita provdána za hraběte Václava Josefa Lažanského z Bukové (1674–1715), majitele statků Manětín, Chříč či Všesulov a hejtmana Plzeňského kraje. Z manželství se narodily čtyři děti Maxmilián Václav (1710–1776), Karel Josef (1712–1750), Marie Anna (1713–1764), později vdaná Pellegrini a Marie Josefa (1715–1769), provdaná Pöttingová z Persingu. V roce 1711 prodal Václav Josef Lažanský své ženě manětínské panství. Když v roce 1715 zemřel, spravovala jeho statky pro své děti jako poručnice.[4]
Rok po koupi panství celé město Manětín vyhořelo, částečně i zámek a Marie Gabriela se významným způsobem podílela na jeho obnově.[5] Například v roce 1715 podepsala smlouvu s Petrem Brandlem o malbě obrazů pro kostel sv. Jana Křtitele.[6] Panské sídlo pro ni navrhl architekt Tomáš Haffenecker, který předtím prováděl stavbu Clam-Gallasova paláce v Praze na Starém Městě podle projektu slavného Johanna Bernharda Fischera z Erlachu.[7] Celé město dala vyzdobit sochami Štěpána Borovce a Josefa Herschera.[8][9] Zaměstnávala i další významné umělce, jako například freskaře Františka Julia Luxe,[10] portrétistu Filipa Christiana Bentuma[11] nebo bratry Kosmu Damiána a Egida Quirina Asamovy.[10] Výjimečným krokem bylo také požádání malíře Václava Dvořáka o portrétování jejího služebnictva. V letech 1715 až 1716 vznikl soubor 13 rozměrných pláten zachycující její personál v životní velikosti. Obrazy jsou dosud umístěny v manětínském zámku.[12] Marie Gabriela Lažanská byla také vynikající hudebnicíː hrála na cembalo, zpívala a milovala operu. Vychovatelem jejích dětí byl skladatel Josef Antonín Plánický. Hraběnka byla také podporovatelkou Mauritia Vogta.[13]
V letech 1738–1758 byla Madie Gabriela Lažanská druhou abatyší novoměstského ústavu šlechtičen u sv. Andělů v Praze.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.