manželka Augusta II. Silného, polská královna From Wikipedia, the free encyclopedia
Kristýna Eberhardýna Hohenzollernská (německy Christiane Eberhardine von Brandenburg-Bayreuth; 19. prosinec 1671 Bayreuth – 4. září 1727 Pretzsch) byla manželka Augusta II. Silného, saská kurfiřtka a polská královna.
Kristýna Eberhardýna Hohenzollernská | |
---|---|
Saská kurfiřtka, polská královna a velkokněžna litevská | |
![]() | |
Narození | 19. prosinec 1671 Bayreuth |
Úmrtí | 4. září 1727 (ve věku 55 let) Pretzsch an der Elbe |
Předchůdce | Marie Kazimíra d’Arquien |
Nástupce | Kateřina Opalinská |
Sňatek | 20. leden 1693 |
Manžel | August II. Silný |
Potomci | August III. Polský |
Dynastie | Hohenzollernové |
Otec | Kristián Arnošt Braniborsko-Bayreuthský |
Matka | Žofie Louisa Württemberská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kristýna byla prvorozeným dítětem a jedinou dcerou ze šesti potomků markraběte Kristiána Arnošta Braniborsko-Bayreuthského, a jeho druhé manželky Žofie Louisy Württemberské. Jméno dostala po svém otci a dědečkovi z matčiny strany (Eberhadovi III.). Byla vychována v protestantském prostředí a byla horlivou luteránkou.
Z jejích pěti mladších sourozenců jen dva přežili dětství. Sestra Eleonora Magdalena se stala hraběnkou z Hohenzollern-Hechingen a bratr Jiří Vilém se stal v roce 1712 otcovým nástupcem jako markrabě. Se svými příbuznými v Bayreuthu udržovala blízké vztahy i po svatbě. Její rodiče žili nákladným životem, což jejich území dost finančně zatěžovalo.
Roku 1686 poznala Fridricha Augusta, syna saského kurfiřta. Od počátku chtěla, aby se princ stal jejím manželem. Její matka nebyla tomuto sňatku nakloněna, ale po dlouhých jednáních k němu přece jen z politických důvodů došlo a 20. ledna roku 1693 se v Bayreuthu Kristina za saského vévodu Augusta provdala.
O tři roky později, 17. října 1696 se v Drážďanech narodil jejich jediný potomek Fridrich August, pozdější August III. Polský. Péči o chlapce převzala jeho babička, matka Augusta II. Anna Žofie Dánská. Kristýna měla s Annou Žofií dobrý vztah a syna často navštěvovala.
Roku 1697 se Kristinin manžel stal polským králem. Tehdy nastala v jejich manželství roztržka, neboť získání tohoto titulu bylo podmíněno Augustovou konverzí ke katolictví. August na to přistoupil, ale Kristina, pevná ve své protestantské víře, takový krok učinit nechtěla. Proto nikdy nebyla korunována polskou královnou a do Polska nikdy nepřijela, dokonce ani na manželovu korunovaci. Osamocená, s podlomeným zdravím žila na zámku ve městě Pretzsch an der Elbe nebo na zámku Hartenfels v Torgau a jen občas byla přítomna při oficiálních událostech v Drážďanech. Ve svém dobrovolném exilu se věnovala kulturním aktivitám a zajímala se o osudy osiřelých dětí, byla však činná i na poli hospodářském a roku 1697 získala sklárnu v Pretschi. Roku 1719 se setkala v Pirnau se synem a jeho novomanželkou Marií Josefou Habsburskou, horlivou katoličkou. Několik měsíců před svou smrtí, roku 1727 naposledy viděla svého manžela.
Kristýna Eberhardýna zemřela v Pretzschi 4. září roku 1727 ve věku 55 let a 6. září zde byla i byla pohřbena. Na její památku zkomponoval Jan Sebastian Bach kantátu Lass Fürstin, lass noch einen Strahl, (BWV 198) (poprvé provedena 6. října 1727 v kostele Univerzity v Lipsku). Její manžel ani syn se pohřbu nezúčastnili.
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Christiane Eberhardine of Brandenburg-Bayreuth na anglické Wikipedii.
Polská královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Marie Kazimíra d’Arquien |
1697–1706 Kristýna Eberhardýna Hohenzollernská |
Nástupce: Kateřina Opalinská |
Polská královna | ||
---|---|---|
Předchůdce: Kateřina Opalinská |
1709–1727 Kristýna Eberhardýna Hohenzollernská |
Nástupce: Kateřina Opalinská |