islandská politička From Wikipedia, the free encyclopedia
Katrín Jakobsdóttir (* 1. února 1976 Reykjavík, Island) je islandská eko-socialistická politička, od listopadu 2017 do dubna 2024 byla předsedkyní vlády Islandu – koalice Hnutí zelené levice, Strany nezávislosti a Pokrokové strany. V roce 2003 se stala místopředsedkyní Hnutí zelené levice. Od roku 2007 je poslankyní islandského parlamentu Althing. V letech 2009 až 2013 byla ministryní školství, vědy a kultury v levicové vládě Jóhanny Sigurðardóttir.[1] V únoru 2013 se stala předsedkyní Hnutí zelené levice, které dokázala po volebním propadu na necelých 11 procent v roce 2013 dovést na druhé místo téměř se 17 procenty.
Katrín Jakobsdóttir | |
---|---|
![]() Jakobsdóttir v roce 2015 | |
28. předsedkyně vlády Islandu | |
Ve funkci: 30. listopadu 2017 – 9. dubna 2024 | |
Prezident | Guðni T. Jóhannesson |
Předchůdce | Bjarni Benediktsson |
Nástupce | Bjarni Benediktsson |
Předsedkyně Hnutí zelené levice | |
Ve funkci: 24. února 2013 – 5. dubna 2024 | |
Předchůdce | Steingrímur J. Sigfússon |
Nástupce | Guðmundur Ingi Guðbrandsson |
Ministryně školství, vědy a kultury Islandu | |
Ve funkci: 2. února 2009 – 23. května 2013 | |
Předseda vlády | Jóhanna Sigurðardóttir |
Předchůdce | Þorgerður Katrín Gunnarsdóttir |
Nástupce | Illugi Gunnarsson |
Stranická příslušnost | |
Členství | Hnutí zelené levice |
Narození | 1. února 1976 (48 let) Reykjavík ![]() |
Národnost | Islanďanka |
Choť | Gunnar Örn Sigvaldason |
Děti | 3 |
Alma mater | Islandská univerzita |
Zaměstnání | politička |
Profese | politička a ochránkyně životního prostředí |
Commons | Katrín Jakobsdóttir |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Katrín Jakobsdóttir se stala druhou ženou ve funkci předsedy vlády Islandu. Dne 19. února 2020 byla jmenována předsedkyní Rady světových vůdkyň (Council of Women World Leaders).[2]
Pochází z rodiny, z níž vzešlo mnoho významných osobností islandské politiky, akademické obce a literatury. Její otec Jakob Ármannsson byl pedagog a bankéř a matka Signý Thoroddsenová byla psycholožka. Je mladší sestrou dvojčat Ármanna Jakobssona a Sverrira Jakobssona, kteří jsou profesory humanitních věd na Islandské univerzitě. Katrín je pravnučkou politika a soudce Skúliho Thorodssena a básníka Theodóra Thorodssena. Jejím dědečkem z matčiny strany byl inženýr a poslanec Sigurður S. Thoroddsen. Jejím strýcem z matčiny strany je básník Dagur Sigurðarson.[1]
V roce 1999 ukončila Katrín bakalářské studium na Islandské univerzitě, obor islandština a francouzština a v roce 2004 získala na téže univerzitě magisterský titul v oboru islandská literatura.[1]
V letech 1999–2003 pracovala na částečný úvazek jako jazyková poradkyně ve zpravodajské agentuře veřejnoprávní televize RÚV. Poté pracovala na volné noze pro vysílací média a v letech 2004 – 2006 psala pro různá tištěná média a v letech 2004 – 2007 působila jako instruktorka celoživotního vzdělávání a volného času na škole Mímir. V letech 2005 – 2006 pracovala jako redaktorka pro nakladatelství Edda a časopis JPV a v letech 2006–2007 přednášela na Islandské univerzitě a Reykjavícké univerzitě.[1]
Katrín je vdaná za Gunnara Sigvaldasona a je matkou tří synů (narozených v letech 2005, 2007 a 2011).
V roce 2003 se stala místopředsedkyní Hnutí zelená levice a od roku 2013 je jeho předsedkyní. Od roku 2007 je poslankyní Althingu za volební obvod Reykjavík sever a od 2. února 2009 do 23. května 2013 byla islandskou ministryní školství, vědy a kultury.[1]
Po předčasných parlamentních volbách v roce 2017 byla pověřena sestavením koaliční vlády mezi Hnutím zelené levice, Pokrokovou stranou, Sociálnědemokratickou aliancí a Pirátskou stranou, kterou podporoval islandský prezident Guðni T. Jóhannesson. Tato vyjednávání o koalici však zkrachovala poté, co Pokroková strana odmítla vstoupit do koalice s tak těsnou většinou (nejnižší možná většina 32 z celkem 63 mandátů parlamentu).[3] Katrín Jakobsdóttir tak zahájila druhé kolo rozhovorů o koaliční vládě, tentokrát se Stranou nezávislosti a Pokrokovou stranou (35 mandátů). Tato koalice tří stran se ujala vládnutí 30. listopadu 2017 a Katrín se stala premiérkou a druhou ženou v této funkci.[4]
V čele vlády Katrín zavedla progresivnější daně, investovala do sociálního bydlení, prodloužila rodičovskou dovolenou a snížila nerovnost v odměňování žen a mužů.[5] Aby udržela koalici, musela udělat některé ústupky pravicovým partnerům, například se vzdala vytvoření národního parku v centru země.
V září 2021, téměř čtyři roky po svém nástupu, zůstala Katrín Jakobsdóttir vysoce populární političkou. Byla oceňována mimo jiné za zvládnutí pandemie covidu-19, země má jeden z nejlepších zdravotních výsledků v Evropě.[6]
Parlamentní volby v roce 2021 byly neúspěchem pro premiérčinu stranu, která ztratila tři z 11 křesel v parlamentu. Koaliční vláda si však udržela většinu a mezi stranami začala jednání o obnovení vlády. Průzkumy veřejného mínění provedené po volbách ukázaly, že velká většina Islanďanů si přeje setrvání Katrín Jakobsdóttir ve funkci premiérky.[7]
Počátkem dubna 2024 oznámila, že opustí premiérské křeslo i stranickou funkci a bude se v červnových volbách ucházet o prezidentskou funkci.[8][9]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.