Hetepheres I. byla manželkou faraonaSnofrua[3] a matkou krále Chufua. Je možné, že byla jen vedlejší manželkou Snofrua a její význam vzrostl až poté, co její syn nastoupil na trůn. Byla babičkou králů Radžedefa a Rachefa a královny Hetepheres II.
Hetepheres I. zemřela pravděpodobně za vlády svého syna Chufua.
Hrobka G 7000X královny Hetepheres I., pohřební komora – pohled na jih (1926)
Na východ od Chufuovy pyramidy nalezl George Andrew Reisner[p 1] skrytou šachtu G 7000X, v níž se nacházel pohřební nábytek a šperky, které patřily královně Hetepheres I. Raisner dospěl k závěru, že Hetepheres I. byla původně pohřbena v jiné hrobce, a jelikož ta byla vyloupena, byla Hetepheres I. znovu pohřbena v této skryté hrobce.[4] V roce 1927 otevřeli sargofág, a ačkoliv byl neporušený, žádné tělo v něm překvapivě nebylo nalezeno.[5][6] O jejím místě pohřbení je mnoho teorií:
Reisner předpokládal, že byla Hetepheres původně pohřbena poblíž pyramidy Snofrua v Dahšúru, ale hrobka byla krátce po jejím pohřbu vyloupena. Je možné, že lupiči otevřeli sarkofág a ukradli mumii. Úředníci, kteří byli odpovědní za její hrobku, snažíce se vyhnout faraonovu hněvu, možná řekli Chufuovi, že se mumie stále nachází nepoškozená v sargofágu. Chufu pak nařídil sarkofág a veškerou pohřební výbavu přemístit do nové skryté hrobky (G 7000X) nacházející se v Gíze poblíž jeho vlastní pyramidy.[4][7]
Mark Lehner[p 2] považoval hrobku G 7000X za první hrobku královny Hetepheres I. a později byla podle něj přemístěna do pyramidy G1-a.
Třetí možností je, že G 7000X měla být její jediná hrobka. Je možné, že nad touto šachtovou hrobkou měla být původně ještě nadstavba v podobě pyramidy. Její mumie mohla ale být ukradena krátce po pohřbení.[7]
Podle Zahi Hawasse byla Hetepheres I. původně pohřbena v G1-a (jedné ze tří malých pyramid poblíž té Chufuovy) a poté, co byla tato hrobka vykradena, byla pro královnu vykopána nová šachta. Stalo se to zásluhou Hemiuna prince synovce sloužícího jako vezír faraonovi Chufuovi, který nechal v Gíze vykopat šachtu (hloubka ~ 27 m), do které pak pietně pohřební výbavu z hrobky Heteperes uložil.[8]
Kopie královské postele s opěrkou hlavy (podhlavničkou) z hrobky Hetepheres I. (délka postele je 177 centimetrů)
V šachtové hrobce G 7000X byl objeven početný pohřební nábytek.[3] Přestože sarkofág zůstal nedotčený a neporušený, mumie královny Hetepheres chyběla. Kanopická truhla v její hrobce je jedna z nejstarších známých. Je rozdělená na čtyři přihrádky (jako kanopy) a každá obsahovala její mumifikované orgány.[9]
Obsah hrobky nám poskytuje mnoho podrobností o způsobu života v královské rodině za 4. dynastie.[10]
Pohřební výbava v G 7000X obsahovala následující předměty:[11]
Baldachýn pokrytý zlatem
Postel se stupátkem pokrytá zlatem, v káhirském muzeu Ent. 53261 (obnoveno).
Křeslo zdobené v podobě papyru, pokryté zlatem
Kanopická truhla z G 7000XKřeslo zdobené v podobě symbolů bohyně Neit pokryté zlatem[12]
Nosítka pokrytá zlatem
Zbytky tubulárního koženého pouzdra - obsahující dvě dlouhé holínky pokryté zlatým žebrovaným pouzdrem a dřevěnou hůlkou s vykládanou ozdobou mincí, v káhirském muzeu. (89619 aab).
Truhla se znakem Mina pokrytá zlatem.
Alabastrový sargofág (prázdný)
Alabastrová kanopická truhla (s mumifikovanými orgány)
Manuelian, Peter Der. "A Race against Time in the Shadow of the Pyramids. The Museum of Fine Arts, Boston and the Giza Necropolis, 1902–1990." KMT 1, No. 4 (1990-91), pp. 10-21.
Edwards, I.E.S. "Review of 'The Pyramid Tomb of Hetep-heres and the Satellite Pyramid of Khufu'." Journal of Egyptian Archaeology75 (1989), pp. 261-265.
George Reisner, “The Empty Sarcophagus of the Mother of Cheops”, Bulletin of the Museum of Fine Arts (Museum of Fine Arts, Boston) Vol. 26, No. 157 (Oct., 1928), p. 81.