francouzská dvořanka a šlechtična From Wikipedia, the free encyclopedia
Henrietta Klévská (31. října 1542 – 24. června 1601) byla francouzská dvořanka a šlechtična, dědička rodiny Kléves-Nevers. V roce 1564 se po smrti svého bezdětného bratra Jakuba stala suo jure 4. vévodkyní z Nevers a hraběnkou z Rethelu. Sňatkem s vévodou Ludvíkem Gonzagou byla vévodkyní z Rethelu a kněžnou z Mantovy.
Henrietta Klévská | |
---|---|
suo jure vévodkyně z Nevers suo jure hraběnka z Rethelu suo jure vévodkyně z Rethelu mantovská kněžna | |
![]() | |
Narození | 31. října 1542 La Chapelle-d'Angillon, Cher, Francie |
Úmrtí | 24. června 1601 (58 let) Hôtel de Nevers, Paříž |
Pohřbena | katedrála v Nevers |
Sňatek | 4. března 1565 |
Manžel | Ludvík Gonzaga |
Potomci | Kateřina Gonzagová Marie Henrietta Gonzagová Fridrich Gonzaga František Gonzaga Karel I. Gonzaga |
Rod | La Marck |
Otec | František I. z Nevers |
Matka | Markéta Bourbonská |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Byla také známá jako Henrietta de La Marck. Její portrét namaloval proslulý renesanční umělec François Clouet. Je zobrazena v románu Královna Margot i ve stejnojmenném filmu z roku 1994.
Henrietta se narodila v La Chapelle-d'Angillon ve francouzském departmentu Cher jako nejstarší dcera a druhé dítě Františka I., vévody z Nevers a hraběte z Rethelu, a Markéty Bourbonské. Jejím kmotrem byl dauphin Jindřich.
Henrietta měla staršího bratra Františka, mladšího bratra Jakuba a mladší sestry Kateřinu a Marii.
V roce 1564 se po smrti svého mladšího bezdětného bratra Jakuba stala suo jure 4. vévodkyní z Nevers a hraběnkou z Rethelu. Starší bratr František zemřel bez potomků již v roce 1562.
Henriettě zůstalo po bratrech mnoho dluhů, ale podařilo se jí finanční situaci vrátit do pořádku a stala se jedním z hlavních věřitelů v království.
4. března 1565 se v Moulins provdala za mantovského knížete Ludvíka Gonzagu. Ludvík se stal sňatkem vévodou z Nevers a Rethelu, zatímco Henrietta vévodkyní z Rethelu a kněžnou z Mantovy.
Henrietta měla s Ludvíkem několik dětí:
Henrietta byla dvorní dámou královny Kateřiny Medicejské a důvěrnou přítelkyní Markéty z Valois.
Říkalo se, že Henrietta byla milenkou Annibala Coconny, piemontského dobrodruha, který byl spolu s Josefem Bonifácem de La Môle za účast ve spiknutí proti Karlovi IX. v roce 1574 sťat. Spiklence podporoval vévoda z Alençonu. Tvrdilo se, že s navarrskou královnou Markétou uprostřed noci odstranily jejich veřejně vystavené hlavy, nabalzamovaly je a pohřbily ve vysvěcené půdě.
Henrietta zemřela 24. června 1601 v Hotel de Nevers v Paříži a byla pohřbena v neverské katedrále.
Jan I. Klevský | ||||||||||||
Engelbert z Nevers | ||||||||||||
Alžběta z Nevers | ||||||||||||
Karel II. z Nevers | ||||||||||||
Jan VIII. z Vendôme | ||||||||||||
Šarlota Bourbonská | ||||||||||||
Isabela z Beauvau | ||||||||||||
František I. z Nevers | ||||||||||||
Arnaud Amanieu d'Albret | ||||||||||||
Jan d'Albret | ||||||||||||
Isabela de La Tour d'Auvergne | ||||||||||||
Marie d'Albret | ||||||||||||
Jan Burgundský | ||||||||||||
Šarlota z Nevers | ||||||||||||
Pauline de Bosse-Bretagne | ||||||||||||
Henrietta Klévská | ||||||||||||
Jan VIII. z Vendôme | ||||||||||||
František Bourbonský | ||||||||||||
Isabela z Beauvau | ||||||||||||
Karel IV. Bourbonský | ||||||||||||
Petr II. Lucemburský | ||||||||||||
Marie Lucemburská | ||||||||||||
Markéta Savojská | ||||||||||||
Markéta Bourbonská | ||||||||||||
Jan II. z Alençonu | ||||||||||||
René z Alençonu | ||||||||||||
Marie z Armagnacu | ||||||||||||
Františka z Alençonu | ||||||||||||
Fridrich II. z Vaudémontu | ||||||||||||
Markéta Lotrinská | ||||||||||||
Jolanda Lotrinská | ||||||||||||
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Henriette of Cleves na anglické Wikipedii.
Vévodkyně z Nevers | ||
---|---|---|
Předchůdce: Jakub Klévský |
1564–1601 Henrietta Klévská |
Nástupce: Karel I. Gonzaga |
Vévodkyně z Rethelu | ||
---|---|---|
Předchůdce: Vévodství povýšeno z hrabství |
1565–1601 Henrietta Klévská |
Nástupce: Karel I. Gonzaga |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.