město na Západním břehu Jordánu From Wikipedia, the free encyclopedia
Hebron (hebrejsky חֶבְרוֹן, Chevron, arabsky الخليل al-Chalíl) je město v oblasti Západního břehu Jordánu pod palestinskou správou. Nachází se ve starověké oblasti Judsko, v hornaté krajině 30 km na jih od Jeruzaléma (930 m n. m.). V současnosti zde žije asi 215 000 Palestinců a 600–800 židovských osadníků. V předměstí Kirjat Arba žije dalších 7000 Izraelců. Pro Židy je toto město druhým nejsvětějším na světě (po Jeruzalémě). Má velký význam i pro muslimy a také pro křesťany (jako město Abrahama, otce všech věřících).
Město je sídlem Hebronské univerzity a Palestinské technické univerzity.
Hebron الخليل חֶבְרוֹן | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 31°32′6″ s. š., 35°5′55″ v. d. |
Nadmořská výška | 927 m n. m. |
Stát | ![]() |
Guvernorát | Hebron |
![]() ![]() Hebron | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Počet obyvatel | 167 000 (2006) |
Hustota zalidnění | 526 obyv./km² |
Světové dědictví UNESCO | |
Název lokality | staré město Hebronu |
Typ | kulturní dědictví |
Kritérium | ii, iv, vi |
Odkaz | 1565 (anglicky) |
Zařazení | 2017 (41. zasedání) |
Správa | |
Starosta | Chálid Osaily |
Oficiální web | www |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Hebrejský název Chevron pochází ze slova חבר chaver znamenající druh, přítel. V arabštině خليل chalíl znamená rovněž přítel, což se vztahuje se k biblickému praotci Abrahamovi – Abraham jako přítel Boží.
Město je jedním z nejstarších na Blízkém východě. V biblických dobách zde sídlili Chetejci, mezi nimiž žil praotec Abraham. Zde v místě zvaném Kirjat Arba („Město Čtyř“) pochoval svou manželku Sáru v hrobě, který koupil od Chetejců (Genesis 23,2). Za času krále Davida byl Hebron hlavním městem izraelského království po dobu 7 let (až do Davidova dobytí Jeruzaléma). Po zániku Judského království a babylónském zajetí byl Hebron pod vládou Idumejců. Idumejský vládce Herodes nechal nad Jeskyní patriarchů postavit mauzoleum, které existuje dodnes. Poté přešlo město pod panství římské a později byzantské říše. Roku 638 byl Hebron dobyt Araby. Jeskyně patriarchů v byzantských časech kostel, bylo změněno na mešitu. Roku 1099 Hebron dobyli křižáci a svatyně se stala opět kostelem a na krátký čas od roku 1168 i katedrálou biskupství hebronského. Od roku 1187 patřilo město opět muslimům. V roce 1267 byl vstup do svatyně zakázán židům i křesťanům pod trestem smrti. Tento zákaz zde platil 700 let. Od roku 1517 bylo město součástí Osmanské říše, od roku 1917 pod britskou okupací a mandátní správou.
Roku 1929 zavraždili hebronští Arabové během Hebronského masakru, který byl součástí arabských nepokojů v Palestině 67 Židů a dalších 60 zranili. Zbylí židovští obyvatelé poté město opustili. V roce 1931 se Židé na krátkou dobu vrátili, ale britská správa se rozhodla vystěhovat je, „aby předešla dalším masakrům“. Během první arabsko-izraelské války byl Hebron obsazen Arabskou legií a v letech 1948–1967 se stal součástí Jordánska. Od šestidenní války v červnu 1967 je město pod izraelskou kontrolou a byla opět obnovena židovská komunita ve městě (nové židovské město Kirjat Arba kromě toho vyrostlo na svazích východně od města). Teprve v roce 1967 byl také zrušen zákaz vstupu do svatyně pro židy a křesťany. V současnosti město patří do oblasti palestinské autonomní správy. V únoru 1994 radikální izraelský rabín Baruch Goldstein střelbou usmrtil ve svatyni 29 přítomných muslimů a 125 jich zranil.
Staré město Hebronu je od července 2017 zapsáno na seznamu světového kulturního dědictví UNESCO, zároveň je zařazeno mezi památky světového dědictví v ohrožení.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.