matka Kateřiny Vilemíny Zaháňské From Wikipedia, the free encyclopedia
Dorothea von Medem (Anna Šarlota Dorothea von Medem, 3. února 1761, Mežotne – 20. srpna 1821, Löbichau) se narodila v Mežotne v tehdejším Kuronsko-zemgalském vévodství. Po sňatku s posledním kuronským vévodou Petrem Bironem byla známá jako vévodkyně Dorothea Kuronská (Dorothea von Kurland). Vedla mj. proslulý aristokratický salon v Berlíně a vykonávala různé diplomatické povinnosti jménem svého manžela.
Dorothea von Medem | |
---|---|
vévodkyně kuronská | |
Úplné jméno | Anna Charlotte Dorothea |
Narození | 3. února 1761 Mežotne, Kuronské a zemgalské vévodství |
Úmrtí | 20. srpna 1821 (ve věku 60 let) Löbichau, Sasko-gothajsko-altenburské vévodství |
Sňatek | 6. listopadu 1779 |
Manžel | Petr Biron, vévoda kuronský |
Potomci | Kateřina Vilemína Zaháňská Pavlína Zaháňská Johanna Katharina Zaháňská Peter Biron Charlotte Zaháňská Dorothea von Biron |
Otec | Johann Friedrich von Medem |
Matka | Louise Charlotte von Manteuffel |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Narodila se jako Anna Charlotte Dorothea, dcera Johanna Fridricha von Medem, říšského hraběte ze staré kuronské šlechty, generálporučíka Ruského impéria, a jeho druhé manželky, Louisy Charlotty von Manteuffel. Její otec vlastnil mnoho statků v Kuronsku. Její starší nevlastní sestrou z otcova předchozího manželství byla básnířka Elisa von der Recke. Mladším bratrem byl ruský diplomat Christoph Johann von Medem, který v Mitavě postavil Medemskou vilu.
6. listopadu 1779 se osmnáctiletá Dorothea stala třetí manželkou 55letého, bezdětného vévody Petra Birona, syna Arnošta Jana Birona. Pár měl šest dětí, dvě z nich však zemřely v dětství. Všechny přeživší děti byly dcery; ta nejmladší, Dorothea von Biron, byla pravděpodobně nemanželská, i když ji vévoda uznal za svou.
Vévodkyně Dorothea byla díky svému postavení i díky své kráse přijata v nejvyšších společenských kruzích. Její manžel byl vzhledem k vážné politické situaci, která postihla jeho panovníka, polského krále (trojí dělení Polska), často posílán na diplomatické mise do Varšavy, Berlína, Karlových Varů a Petrohradu. V Karlových Varech nechal v roce 1791 hrabě Kristián z Clam-Gallasu postavit na její počest chrám Dorothey. Také nedaleký pramen byl pojmenován po vévodkyni Dorotka (Dorotheenquelle).
Během těchto jeho dlouhých nepřítomností se Dorothea od svého manžela odcizila a měla několik milostných afér s jinými muži, např. s polským šlechticem Alexandrem Batowskim, se švédským generálem Gustafem Mořicem Armfeltem a také s francouzským ministrem zahraničí resp. diplomatem, vévodou Charlesem Mauricem de Talleyrand-Périgord. S hrabětem Batowskim zplodila svou (přeživší) čtvrtou dceru Dorotheu, narozenou v roce 1793. Poté se vévodkyně natrvalo přestěhovala do Kuronského paláce (Palais Kurland) na berlínské třídě Unter den Linden, kde zřídila aristokratický salon.
V roce 1794 získala panství Löbichau v Durynsku, kde pobývala v letním období na nově postaveném zámku. Do Löbichau zvala básníky, filosofy, příbuzné a přátele, přijížděla sem také její nevlastní sestra, básnířka Elisa von der Recke. Zámek se stal známým jako Musenhof der Herzogin von Kurland (dvůr múz vévodkyně Kuronské). Mezi hosty patřili také významní muži té doby, jako např. ruský car Alexandr I. Pavlovič, pruský král Fridrich Vilém III., Napoleon Bonaparte, diplomat a vévoda Charles Maurice de Talleyrand-Périgord, diplomat Klemens Václav Metternich a básníci Johann Wolfgang von Goethe či Friedrich Schiller.
Po sňatku její nejmladší dcery Dorothey s Talleyrandovým synovcem, hrabětem Edmondem de Talleyrand-Périgord, v roce 1809 se vévodkyně přestěhovala do Paříže, kde měla intenzivní vztah s vévodou Talleyrandem a ovlivňovala jej, aby se obrátil proti Napoleonovi.
Několik let po smrti vévodkyně Dorothey v Löbichau v roce 1821 byly její ostatky přeneseny do rodinné hrobky v Zaháni, kde byl již v roce 1800 pohřben její manžel, vévoda Petr Biron.
S Alexandrem Batowskim (1758–1841):
V tomto článku byly použity překlady textů z článků Dorothea von Kurland na německé Wikipedii a Dorothea von Medem na anglické Wikipedii.
Předchůdce: Jevdokija Borisovna Jusupovová |
![]() |
Kuronská vévodkyně 1779–1795 |
![]() |
Nástupce: - (vévodství začleněno do Ruského impéria) |
KKategorie:Provozovatelé salónů