druh ptáka rodu Branta From Wikipedia, the free encyclopedia
Berneška tmavá (Branta bernicla) je středně velkým druhem vrubozobého ptáka z rodu berneška.
![]() | |
---|---|
![]() Branta bernicla bernicla | |
Stupeň ohrožení podle IUCN | |
![]() málo dotčený[1] | |
Vědecká klasifikace | |
Říše | živočichové (Animalia) |
Kmen | strunatci (Chordata) |
Podkmen | obratlovci (Vertebrata) |
Třída | ptáci (Aves) |
Podtřída | letci (Neognathae) |
Řád | vrubozobí (Anseriformes) |
Čeleď | kachnovití (Anatidae) |
Rod | berneška (Branta) |
Binomické jméno | |
Branta bernicla Linnaeus, 1758 | |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Rozlišují se tři poddruhy, odlišující se zbarvením i geografickým rozšířením.
Berneška tmavá je o něco menší než berneška bělolící; je celkově tmavě zbarvená s výjimkou zádi, která je jasně bílá. Nominální poddruh bernicla má šedočernou hlavu a krk, tmavošedé břicho a hruď. Boky jsou světle proužkované. Po stranách krku těsně pod hlavou se nachází výrazná, párová, bílá skvrna srpkovitého tvaru. Tato skvrna se u mladých ptáků objevuje až v období první zimy.
Poddruh hrota má výrazně světlejší břicho (kontrast mezi krkem a hrudí je tudíž lépe patrný) a záda s béžovým nádechem. Poddruh nigricans je naopak celkově ještě tmavší než bernicla, bílé skvrny na bocích těla a pod hlavou jsou větší a kontrastnější, skvrna na krku se může i spojovat a vytvářet obojek. U juvenilních ptáků je rozlišení příslušnosti k poddruhům obtížnější.[2]
Hlas je hrdelní „r'rot“ nebo „rhat“ v různé výšce.[2]
Hnízdí cirkumpolárně na arktických ostrovech a pobřeží, zimuje v oblasti Severního moře a na Britských ostrovech, v menších počtech i na pobřeží Severní Ameriky či na Dálném Východě.[3] Jednotlivci či menší hejnka mohou v období od září do dubna vzácně zalétat i na území České republiky,[2] přičemž se zpravidla jedná o poddruh bernicla.[3] Od roku 1989 je takto evidováno 18 záznamů.[4]
Chováním připomíná kachny. V početných hejnech často odpočívá na širém moři, při hledání potravy ve vodě panáčkuje, aby dosáhla na ponořené rostliny (např. vochy). Pase se také na blatech a trávnících.[2] Velkou část potravy tvoří mechy a lišejníky, vzácněji tráva a různé plody. Jako doplněk se ve stravě mohou objevit měkkýši, korýši a jiní bezobratlí.[3]
Pro hnízdění vyhledává plochou tundru v blízkosti pobřeží.[2] Vytváří menší, rozvolněné kolonie. Samice snáší od června 3–6 vajec, na kterých sedí sama 24–26 dní. Po vylíhnutí jsou mláďata rodičovským párem odvedena k vodě.[3]
Na hnízdištích se sbírá prachové peří, v některých zemích také patří mezi lovnou zvěř.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.