turkický národ žijící v Ruské federaci From Wikipedia, the free encyclopedia
Baškirové, Baškorti či Baškiři (baškirsky Башҡорттар → Başqorttar, rusky Башкиры → Baškiry) jsou turkický národ žijící v Ruské federaci, především v Baškirské republice a oblasti jižního Uralu. Hovoří zpravidla baškirštinou, patřící mezi turkické jazyky; ovládají též ruštinu či tatarštinu. Vyznávají sunnitský islám.
Baškirové Başqorttar – Башҡорттар Башкиры – Baškiry | |
---|---|
Populace | |
celkově 2 milióny [1] | |
![]()
| 1 584 554 [2] |
![]() | 17 263 [3] |
![]() | 4 300 [4] |
![]() | 3 707 [5] |
![]() | 3 200-1 111 [6] |
![]() | 607 [7] |
![]() | 5 000-143 [8] |
Jazyk(y) | |
baškirština, ruština, tatarština | |
Náboženství | |
sunnitský islám | |
Příbuzné národy | |
Volžští Tataři, Kazaši | |
Poznámky | |
V roce 2002 se v Rusku k baškirské národnosti přihlásilo 1 673 389 osob, z toho tři čtvrtiny v Baškortostánu, kde však tvoří pouze 29,5 % populace (vedle Rusů a Tatarů), tedy zhruba 1,2 milionu obyvatel. Dále žijí zejména v Orenburské, Čeljabinské a Sverdlovské oblasti a v Permském kraji. Zatímco však podíl Rusů v Baškortostánu klesá, baškirská populace poměrně výrazně roste, jak dokládá tabulka:
1926 | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Sovětský svaz | - | 843 648 | 989 040 | 1 239 681 | 1 371 452 | 1 449 157 | - |
Rusko (RSFSR) | 712 366 | 824 679 | 953 801 | 1 180 913 | 1 290 994 | 1 345 273 | 1 673 389 |
Baškortostán (BASSR) | 625 845 | 671 188 | 737 711 | 892 248 | 935 880 | 863 808 | 1 221 302 |
Mimo Rusko se s Baškiry setkáme v Uzbekistánu a Kazachstánu a dalších státech bývalého SSSR. Celkový počet příslušníků tak tvoří přibližně 1,8 milionu – jsou tedy podobně velkým národem jako např. Makedonci.
S názvem Baškirové se setkáváme poprvé v 10. století u arabského diplomata Ibn Fadlána, který navštívil s chalífovým poselstvím Volžské Bulharsko, s nímž tehdy nomádští Baškirové sousedili. V dalších stoletích prošli Baškirové mnoha boji s okolními národy. Od 16. století jsou (s malými přestávkami) pod nadvládou Ruska, v jehož rámci však požívají jistého stupně autonomie.
pořadí | titul | jméno | přibližný rok vládnutí | zemřel | poznámky[9] |
---|---|---|---|---|---|
01. | král | Ughyth | - | - | legendární král |
02. | - | Kara-chán | - | - | legendární král |
03. | - | ? | - | - | pravděpodobně součástí Bulharů (?–650) |
04. | chán | Bažgird-chán | 850 | - | přibližně uvedená doba, pod nadvládou Chazarů (650–900) |
05. | ? | - | - | - | nezávislé kmenové konfederace (900–1238) |
06. | chán | Masem-chán | - | - | - |
07. | bej | Mujtijen-bej | - | - | první polovina 13. století |
08. | - | Maikji | - | - | první polovina 13. století, pod nadvládou Mongolů a součástí Zlaté hordy (1238–1427) |
09. | ? | - | - | - | pod nadvládou Kazaňského chanátu (1427–1552) |
10. | - | Seit | - | 1670 | pod nadvládou Moskvy a poté Ruska, ve vzpouře |
11. | - | Aldar | - | 1707 | je známo, že vládl v uvedené době ve vzpouře |
12. | - | Kfisžom | - | 1707 | je známo, že vládl v uvedené době ve vzpouře |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.