Tibert de Provença (vers 860-vers 911) va ser comte de Provença; també s'esmenta com a Teutberg d'Avinyó.
Biografia | |
---|---|
Naixement | c. 860 (Gregorià) ![]() |
Mort | c. 910 (Gregorià) ![]() |
Activitat | |
Ocupació | aristòcrata ![]() |
Altres | |
Títol | Comte ![]() |
Tibert seria originari d'una família vienesa procedent d'un vescomte de la ciutat,[1] pot ser Arnoux de Viena.
Tibert era un fidel de Bosó de Provença del qual havia rebut en feu, Mantaille en Viennois.[1]
Durant la minoria del fill de Bosó, Lluís III, Tibert, amb els bisbes de Viena i de Lió, va ajudar a Ermengarda, la regent de Provença.[2] René Poupardin precisa que en aquesta època Teutberg era comte d'Avinyó i d'Apt.[3]
Apareix llavors com a comte de Provença des de 890 quan acompanya al placitum de Varennes a aquest mateix Lluís, després conegut com a Lluís III el Cec.[1]
El 896, Tibert declara que l'església d'Apt, sense dubte «assignada» al seu comitatus per confusió del fisc i dels béns de l'Església, havia estat arruïnada « tant pels bàrbars com per la maldat de certs cristians »[1] fent probablement referència a les exaccions de les bandes de sarraïns que, a partir de La Gàrdia Frainet, destrossaven la Provença oriental, i dels borgonyons, és a dir els parents d'Hug d'Arle, fill del bosònida Teobald d'Arle que havia combatut al costat de Bosó en els anys 880- 881 i era cosí del rei Lluís.
Lluís va descarregar sobre el comte Tibert l'administració del seu regne, sobretot en el moment de les seves expedicions a Itàlia. A aquest títol, Tibert intervingué en diverses ciutats, en particular a Ate, el 896, i després a Arles, Avinyó i Marsella el 904, on va disposar de la terra comtal.[4] En el que concerneix a Marsella es tracta certament «d'un acaparament sense vergonya on l'enriquiment té més part que la preocupació de l'administració pública ».[5] En aquesta època, cap a 903- 905, Tibert s'hauria acostat probablement a Hug d'Arle, el nou home fort del Regne.
El 905, en ser cegat el rei de Provença/Borgonya Cisjurana, Lluís III, Hug d'Arle va esdevenir conseller del sobirà. Des de llavors Tibert va desaparèixer davant Hug. S'esmenta no obstant fins al 908[1] o, segons Paul-albert Fevrier, fins a cap al 910,[4] és a dir pràcticament fins al 911, data en la qual el comte Hug fou nomenat duc i marquès de Provença i marquès del Vienès. Va instal·lar la seva capital a Arle (Lluís III residia a Viena) i per això el regne quan va passar a les seves mans fou conegut també com a regne d'Arle. Després del 911 s'ignora si va viure i el que va fer. Hug, per refermar-se en el poder, es va casar el 912 amb Wil·la de Borgonya, germana del rei i filla de Bosó de Provença que havia quedar vídua de Rodolf I de Borgonya († 25 d'octubre del 912), però Wil·la va morir el 914.
Un dels seus nets podria estar a l'origen de la família dels vescomtes de Marsella. Segons diferents historiadors, Arlulf de Marsella seria en efecte el fill de Tibert II d'Arle, senyor de 925 a 942, ell mateix fill de Tibert, comte de Provença.
Tanmateix aquesta filiation és qüestionada per certs estudis recents, sobretot els de Florian Mazel,[6] que rebutgen aquesta ascendència i atribueixen la instal·lació d'Arlulf a Provença a la influència del rei Conrad III de Borgonya, del qual Arlulf era el seu vassall i peó.
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.