From Wikipedia, the free encyclopedia
Normandia (en normand, Normaundie; en francès, Normandie) és una antiga regió de França. L'antic ducat de Normandia estava situat al nord de França i ocupava l'àrea baixa del riu Sena, el Pays de Caux i la regió d'oest a través del Pays d'Auge fins a la península de Cotentin. Històricament, Normandia va ser una província de França.
Normandie (fr) ![]() | |||||
Epònim | nòrdics ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Localització | |||||
| |||||
Capital | Caen Rouen ![]() | ||||
Geografia | |||||
Limita amb | |||||
Les Illes Anglonormandes, tot i que pertanyen a Anglaterra, són culturalment i històrica part del ducat de Normandia.
Normandia és una creació de la història; no té una unitat geogràfica definida. Efectivament, es divideix en dues regions naturals ben diferenciades i d'origen geològic diferent que no es corresponen amb la divisió entre les dues regions normandes de Calvados i Orne, que fan de límit transversal de nord a sud. La diversitat geològica dona com a resultat una gran variació en els paisatges. El bocage, petits camps amb altes voltes, paisatge típic de l'àrea de l'oest, va causar problemes a les forces invasores en la Batalla de Normandia. Les costes marítimes presenten també aspectes diferenciats: la regió està vorejada pel nord pel canal de la Mànega. Hi ha penya-segats de granit a l'oest i penya-segats de calcària a l'est, que emmarquen grans extensions de platja al centre de la regió.
Les principals regions naturals en són: Pays de Caux, Pays de Bray, Marais Vernier, Vexin Normand, Suisse Normande, Roumois, Lieuvin, Campagne du Neubourg, Campagne d'Évreux, Campagne de Saint-André, Pays d'Ouche, Pays d'Auge, Hiémois, Houlme, Bessin, Bocage Virois, península de Cotentin i Avranchin. Els cursos d'aigua que es troben a Normandia són el Sena i els seus tributaris Epte, Andelle, Eure i Risle, així com una sèrie d'afluents menors com ara el Bresle, Touques, Dives, Orne, Vire, Sée, Sélune i Couesnon. En la regió, hi ha dos parcs naturals: el de Marais du Cotentin i de Bessin i el de Boucles de la Seine normande.
Normandia té 3.200.000 habitants, amb un terme mitjà de densitat poblacional de 107 hab/km², just per sota del terme mitjà nacional de França. Les principals ciutats en són Rouen (385.000 habitants, incloent-hi els suburbis), la capital de l'Alta Normandia i antigament de tota la província, Le Havre (247.000 habitants); Caen (200.000 habitants), la capital de la Baixa Normandia; i Cherbourg (89.000 habitants). Altres ciutats importants són: Alençon, Arromanches-les-Bains, Avranches, Bayeux, Dieppe, Honfleur i Lisieux. Dintre de la Unió Europea, Normandia es troba per sobre del nivell mitjà pel que fa a creixement demogràfic i immigració.
Normandia va ser el lloc on van habitar els normands al començament de l'edat mitjana. Ells van ser els últims a envair amb èxit Anglaterra. Eren una barreja d'indígenes gals i vikings invasors sota el lideratge de Rol·ló (Gange Rolf), qui va assetjar París en 855 i li va ser concedida l'àrea de Normandia a canvi de defensar-la contra els atacs pirates, mitjançant el tractat de Saint-Clair-sur-Epte l'any 911. El descendent de Rol·ló, Guillem, duc de Normandia, va envair Anglaterra el 1066 i es va convertir en el rei Guillem I d'Anglaterra. Normandia es va mantenir associada amb Anglaterra fins al 1087, entre 1106 i 1144 i entre 1154 i 1204. La Batalla de Bouvines va tenir-hi lloc el 1214. Fou ocupada per forces angleses durant la Guerra dels Cent Anys entre 1346 i 1360, i novament entre 1415 i 1450. Les famílies normandes, com la de Tancred d'Hauteville, van jugar un important paper en les croades.
Tant Robert Wace com Orderic Vitalis són importants escriptors normands de la història de la província. Durant la Segona Guerra Mundial, la ciutat de Dieppe va ser el lloc on va tenir lloc la Batalla de Dieppe el 1942, atac de les forces aliades (principalment canadenques i britàniques) contra els ocupants alemanys.
La regió va ser, més tard, el lloc de la Batalla de Normandia o Operació Overlord, que va començar el 6 de juny del 1944, la data del qual és també coneguda com "el dia D", que va obrir un segon front contra l'exèrcit nazi. El 2004, amb motiu de seixantè aniversari del desembarcament, el canceller d'Alemanya, Gerhard Schröder, visità la regió i això marcà una fita en les relacions francoalemanyes.
També hi ha algunes reivindicacions autonomistes encapçalades pel Moviment Normand.
El normand, una parla regional, és viu en una minoria de la població, especialment a la península de Cotentin, a l'oest, i al Pays de Caux, a l'est.
Entre els artistes que van néixer a Normandia es troben: Nicolas Poussin, Jean-François Millet, Marcel Duchamp, Fernand Léger, André Breton, Raoul Dufy, Théodore Géricault, Maurice Boitel i Jean Dubuffet.
Les catedrals de Normandia han exercit gran influència en qüestions de fe i política al llarg dels segles. El Mont Saint Michel és un històric centre de peregrinació. Durant segles, a Normandia s'han reverenciat molts sants, entre els quals s'inclouen:
Normandia no té un sant patró generalment acceptat, encara que aquest títol ha estat atribuït a sant Miquel Arcàngel i a sant Ouen.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.