From Wikipedia, the free encyclopedia
Les llengües guahibanes constitueixen una família lingüística conformada per cinc llengües genèticament relacionades, parlades per pobles amerindis que habiten Los Llanos de la conca de l'Orinoco a Colòmbia i Veneçuela. S'ha subdividit en els grups nord-oest, central i sud-oest. El nombre total de parlants supera els 30.000.
Tipus | família lingüística ![]() |
---|---|
Ús | |
Parlants nadius | 40.000 ![]() ![]() |
Autòcton de | Alto Amazonas ![]() |
Estat | Colòmbia i Veneçuela ![]() |
![]() | |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies llengües macroarawak ![]() | |
Codis | |
Glottolog | guah1252 ![]() |
Linguist List | guah ![]() |
Les llengües de la família són les següents:
Queixalós (1988) opina que la relació d'aquesta família amb la arawak, trobada per Loukotka i Greenberg, es deu a préstecs lèxics i no a parentiu filogenètic. Es deu fonamentalment a préstec de paraules durant segles i al pronom de primera persona que podria ser una forma regional.
Des del punt de vista fonològic les llengües guahibanas distingeixen entre oclusives sordes i sonores. Generalment aquestes llengües posseeixen a més una consonant líquida (lateral o ròtica), encara que el cuiba és excepcional en aquest aspecte ja que manca de líquides (encara que existeix el so [r] és un al·lòfon de /d/). L'inventari consonàntic del cuiba ve dau per:
Labial | Alveolar | Palatal | Velar | Glotal | |
---|---|---|---|---|---|
Oclusiva aspirada | pʰ | tʰ | kʰ | ||
Oclusiva sorda | p | t | k | ʔ | |
Oclusiva sonora | b | d | |||
africada | ʦ | ʧ | |||
fricativa | s | h | |||
nasal | m | n | |||
Aproximant | w | i |
El sistema vocàlic de les llengües guahibanes generalment inclou tres vocals tancades i tres vocals obertes /i, i, o; e, a, o/.
Les llengües guahibanas són aglutinants amb tendència a ser polisintètiques. Tal com passa en moltes llengües de l'Amazònia septentrional les arrels admeten un sol prefix, encara que admeten cadenes de diversos sufixos. Una característica inusual de les llengües guahibanas és que tenen supletives per a singular i plural:
Els numerals en diferents llengües guahibanas són:[12]
GLOSA | Nord | Central | Sud | PROTO- GUAHIBANO | ||
---|---|---|---|---|---|---|
Hitnü (macahuán) |
Sikuani (guahibo) |
Playero | Cuiba | Guayabero | ||
'1' | ken(ú) | kaenːe | ompá-wa | kəwa | káe- | *kewa-n |
'2' | penakuéčabe | anihanːebehe nawanːebehe | nahúa-wa-behe | nakúeyatabe | kolói- | *nakue-behe |
'3' | hóbehe | akweyabi ponːebehe | penayanachí-wa | akoibi xóyobe | pamóp- | *akweybi(?) |
'4' | ánabe | kwatro ponːebehe | nahúa- mátaxiyo-behe | nakuéyatabe xóyobe | pamchál- | |
'5' | itsa-hokéha | kinko ponːebehe | pihía-wa | cinco xóyobe |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.