From Wikipedia, the free encyclopedia
Els Jocs Olímpics d'Estiu de 2004 o Jocs Olímpics d'Atenes 2004, oficialment denominats Jocs de la XXVIII Olimpíada van ser els primers Jocs Olímpics del tercer mil·lenni i es van celebrar a la ciutat d'Atenes (Grècia) entre els dies 13 i 29 d'agost de l'any 2004.
![]() | |
Cerimònia d'obertura | 13 d'agost de 2004 |
---|---|
Inaugurats per | Konstandinos Stefanópulos |
Cerimònia de clausura | 29 d'agost de 2004 |
Comitès participants | 201 |
Atletes participants | 10.625 |
Homes | 6.296 |
Dones | 4.329 |
Esdeveniments | 301 de 28 esports |
Jurament Olímpic dels atletes | Zoí Dimoskhaki |
Jurament Olímpic dels jutges | Lazaros Voreadis |
Flama Olímpica | Nikólaos Kaklamanakis |
Mascota | Atena i Febos |
Estadi Olímpic | Estadi Olímpic d'Atenes |
Hi participaren 10.625 atletes (6.296 homes i 4.329 dones) de 201 comitès nacionals, que competiren en 28 esports i 301 especialitats.
L'epicentre de l'esdeveniment va ser l'Estadi Olímpic d'Atenes, també conegut com l'Estadi Spirídon Luïs en honor del primer campió de marató.
Era la segona vegada que els Jocs eren a la capital grega, després de la primera edició el 1896. El simbolisme de la Grècia clàssica va ser molt destacat. Per a la prova de llançament de pes es van utilitzar les antigues instal·lacions esportives d'Olímpia.
Durant totes les cerimònies d'entrega de medalles es van donar corones amb fulles de llorer a cadascun dels medallistes. Aquestes corones es donaven, entre d'altres premis, als Jocs Olímpics de l'antigor. De la mateixa manera, són l'emblema dels Jocs i hi figuren al seu logotip.
L'estadi Panathinaiko, on es van celebrar els Jocs de la I Olimpíada Moderna, també va ser una de les seus. Malgrat que els retards de les obres i l'obsessió per la seguretat van crear una relativa incertesa, la competició va transcórrer amb èxit i sense incidents.
Atenes ja havia demanat organitzar els Jocs de 1996, coincidint amb el centenari dels primers de l'era moderna, ja celebrats a la capital grega. Finalment va ser Atlanta l'escollida al setembre de 1990.
La seu dels primers Jocs del tercer mil·lenni, els de la XXVIII Olimpíada de l'era moderna el 2004 es va triar entre deu candidates. A la primera fase van ser eliminades cinc: Istanbul, Lilla, Rio de Janeiro, Sant Petersburg i Sevilla. Durant la 106a Sessió del COI, celebrada el 5 de setembre de 1997 a Lausana (Suïssa), es va fer la tria definitiva pel sistema tradicional. Quan una candidata obtinga la majoria absoluta dels vots és la guanyadora. Si no ho aconsegueix cap, s'elimina la candidata amb menys vots (fent-se un desempat en cas de romandre igualades) i es fa una nova ronda de votacions. Malgrat que Atenes va guanyar totes les rondes, va esdevindre necessària una quarta ronda, on es va confirmar l'elecció grega sobre la de Roma. Aquests varen ser els resultats de les votacions:[1]
Ciutat | Comitè Olímpic | Ronda 1 | Ronda 2 | Ronda 3 | Ronda 4 |
Atenes | ![]() |
32 | 38 | 52 | 66 |
Roma | ![]() |
23 | 28 | 35 | 41 |
Ciutat del Cap | ![]() |
16(62) | 22 | 20 | - |
Estocolm | ![]() |
20 | 19 | - | - |
Buenos Aires | ![]() |
16(44) | - | - | - |
El Complex Olímpic d'Esports d'Atenes (OAKA segons l'abreviatura grega) representa el nucli dels Jocs d'Atenes. És situat a Marussi (precisament on va nàixer Spirídon Luïs) al nord-est d'Atenes. El projecte va ser dissenyat per l'arquitecte valencià Santiago Calatrava:
Els 201 membres del COI sense excepció van participar en els Jocs Olímpics de 2004. Això suposa el nombre més alt de Comitès Olímpics Nacionals inscrits mai en uns Jocs Olímpics.
Les tres novetats respecte a l'edició anterior varen ser Afganistan (que tornava després de l'absència el 2000), Kiribati (qui va debutar a uns Jocs Olímpics) i Timor Oriental (que ja havia participat a Sydney amb quatre atletes, però sota la bandera olímpica). Així mateix els atletes de l'antiga Iugoslàvia passaren a participar sota la nova denominació del país, Sèrbia i Montenegro.
La Lluita lliure femenina va representar l'única novetat del programa olímpic. La resta d'esports estigueren presents als Jocs de Sydney 2000.
![]() |
'Esports als Jocs Olímpics d'Atenes' |
Atletisme (46) | Bàdminton (5) | Bàsquet (2) | Beisbol (1) | Boxa (11) | Ciclisme (18) | Esgrima (10) | Futbol (2) | Gimnàstica (18) | Halterofília (15) | Handbol (2) | Hípica (6) | Hoquei sobre herba (2) | Judo (14) | Lluita (18) | Natació (32) | Natació sincronitzada (2) | Pentatló modern (2) | Piragüisme (16) | Rem (14) | Salts (8) | Softbol (1) | Taekwondo (8) | Tennis (4) | Tennis de taula (4) | Tir (17) | Tir amb arc (4) | Triatló (2) | Vela (11) | Voleibol (2) | Voleibol platja (2) | Waterpolo (2) |
Agost | 11 Dx | 12 Dj | 13 Dv | 14 DS | 15 Dm | 16 Dl | 17 Dm | 18 Dx | 19 Dj | 20 Dv | 21 Ds | 22 Dg | 23 Dl | 24 Dm | 25 Dx | 26 dj | 27 Dv | 28 Ds | 29 Dg |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Cerimònia | ● | ||||||||||||||||||
Atletisme | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||
Bàdminton | ● | ● | ● | ||||||||||||||||
Bàsquet | ● | ||||||||||||||||||
Beisbol | ● | ||||||||||||||||||
Boxa | ● | ● | |||||||||||||||||
Ciclisme | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||
Esgrima | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ||||||||||
Futbol | ● | ● | |||||||||||||||||
Gimnàstica | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ||||||||||
Halterofília | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||
Handbol | ● | ||||||||||||||||||
Hípica | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||||
Hoquei sobre herba | ● | ● | |||||||||||||||||
Judo | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ||||||||||||
Lluita | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||||
Natació | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||
Natació sincronitzada | ● | ● | |||||||||||||||||
Pentatló modern | ● | ● | |||||||||||||||||
Piragüisme | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||||
Rem | ● | ● | |||||||||||||||||
Salts | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||
Softbol | ● | ||||||||||||||||||
Taekwondo | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||||
Tennis | ● | ● | |||||||||||||||||
Tennis de taula | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||||
Tir | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ● | ||||||||||
Tir amb arc | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||||
Triatló | ● | ● | |||||||||||||||||
Vela | ● | ● | ● | ● | ● | ● | |||||||||||||
Voleibol | ● | ● | |||||||||||||||||
Voleibol platja | ● | ● | |||||||||||||||||
Waterpolo | ● | ● | |||||||||||||||||
Cerimònia | ● | ||||||||||||||||||
Agost | 11 Dx | 12 Dj | 13 Dv | 14 DS | 15 Dm | 16 Dl | 17 Dm | 18 Dx | 19 Dj | 20 Dv | 21 Ds | 22 Dg | 23 Dl | 24 Dm | 25 Dx | 26 dj | 27 Dv | 28 Ds | 29 Dg |
● | Cerimònia d'Obertura | Competició | ● | Final | Gala d'exhibició | ● | Cerimònia de Clausura |
Els Estats Units es van imposar al medaller per tercera edició consecutiva. La novetat va resultar el segon lloc de la Xina, el millor en totes les seves participacions anteriors. Rússia, malgrat guanyar més medalles que la Xina, va ser tercera.
Pos. | Comitè Olímpic | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|
1 | ![]() |
35[2] | 40 | 26 | 101 |
2 | ![]() |
32 | 17 | 14 | 63 |
3 | ![]() |
28 | 26 | 38 | 92 |
4 | ![]() |
17 | 16 | 17 | 50 |
5 | ![]() |
16 | 9 | 12 | 37 |
6 | ![]() |
13 | 16 | 20 | 49 |
7 | ![]() |
11 | 9 | 13 | 33 |
8 | ![]() |
10 | 11 | 11 | 32 |
9 | ![]() |
9 | 12 | 9 | 30 |
10 | ![]() |
9 | 9 | 12 | 30 |
Nom | CON | Disciplina | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|---|
Michael Phelps | ![]() | Natació | 6 | 0 | 2 | 8 |
Ian Thorpe | ![]() | Natació | 2 | 1 | 1 | 4 |
Aaron Peirsol | ![]() | Natació | 3 | 0 | 0 | 3 |
Pieter van den Hoogenband | ![]() | Natació | 1 | 2 | 0 | 3 |
Paul Hamm | ![]() | Gimnàstica | 1 | 2 | 0 | 3 |
Grant Hackett | ![]() | Natació | 1 | 2 | 0 | 3 |
Nom | CON | Disciplina | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|---|
Natalie Coughlin | ![]() | Natació | 2 | 2 | 1 | 5 |
Petria Thomas | ![]() | Natació | 3 | 1 | 0 | 4 |
Inge de Bruijn | ![]() | Natació | 1 | 1 | 2 | 4 |
Jodie Henry | ![]() | Natació | 3 | 0 | 0 | 3 |
Cătălina Ponor | ![]() | Gimnàstica | 3 | 0 | 0 | 3 |
Veronica Campbell-Brown | ![]() | Atletisme | 2 | 0 | 1 | 3 |
Els jocs van finalitzar el 29 d'agost. La cerimònia de clausura es va fer a l'Estadi Olímpic d'Atenes, on es van inaugurar 16 dies abans. S'estima que l'assistència va ser d'uns 70.000 espectadors.
L'acte va començar amb la participació de músics grecs com ara Kharis Alexiou, Eleftheria Arvanitaki, Dimitra Galani, Giorgos Dalaras i Sakis Ruvàs, i al mateix temps milers d'actors realitzaven espectacles en el terreny. Tot després es van lliurar els premis de l'última competició, la marató masculina.
A continuació, cada país participant va estar representat amb un atleta amb la seua bandera que anava seguit de la resta d'esportistes amb les delegacions i, finalment, es van escoltar els discursos de clausura i els himnes de Grècia i de la Xina. L'alcalde d'Atenes va passar la bandera olímpica al de Pequín i, després d'una petita actuació d'actors xinesos, es van clausurar oficialment els Jocs Olímpics d'Atenes 2004.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.