El cocopa és una llengua pertanyent al grup yuma del Delta de la família yuma-cochimí, la que ha estat inclosa en la hipotètica família hoka. Posseeix uns pocs centenars de parlants, que viuen en la seva majoria en reserves dels cocopes del sud-oest d'Arizona, Estats Units; i a diverses localitats rurals de Baixa Califòrnia i Sonora, a Mèxic. Encara continua sent transmès a les noves generacions, encara que es calcula que la seva extinció està molt propera.
Kwikapa | |
---|---|
Tipus | llengua i llengua viva ![]() |
Ús | |
Parlants | ![]() ![]() |
Autòcton de | ![]() ![]() |
Estat | Baixa Califòrnia, Arizona, Sonora, Califòrnia |
Classificació lingüística | |
llengua humana llengua indígena llengües ameríndies Hoka-Sioux hoka-sioux llengües yuma-cochimí ![]() | |
Característiques | |
Institució de normalització | Instituto Nacional de Lenguas Indígenas (INALI) |
Codis | |
ISO 639-3 | coc ![]() |
Glottolog | coco1261 ![]() |
Ethnologue | coc ![]() |
UNESCO | 846 ![]() |
IETF | coc ![]() |
Endangered languages | 1694 ![]() |
Estatus oficial
Aquesta llengua juntament amb totes les llengües indígenes de Mèxic i l'espanyol van ser elevades a "llengües nacionals" gràcies a la Ley General de Derechos Lingüísticos de los Pueblos Indígenas promulgada l'any 2003.
Fonologia
Vocals
El cocopa té 4 vocals. Les distinció entre vocals llargues i curtes té un valor fonèmic.
Anterior | Posterior | |
---|---|---|
Alta | i / iː | u / uː |
No alta | e / eː | a / aː |
Consonants
El cocopa té 21 consonants.
Bilabials | Alveolars | Retroflexes | Palatals | Velars | Glotals | |||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
plain | labial | |||||||
Oclusives | p | t | ʈ | k | kʷ | ʔ | ||
Africades | ʧ | |||||||
Vibrants | r | |||||||
Fricatives | Centrals | s | ʂ | ʃ | x | xʷ | ||
Laterals | ɬʲ | |||||||
Nasals | m | n | ɲ | |||||
Aproximants | Centrals | j | w | |||||
Laterals | l | lʲ |
- /r/ s'articula usualment com [r] encara que en algunes ocasions és substituït pel al·lòfon [ɾ].
- /ʧ, ɲ, ʃ/ són consonants post-alveolars (palato-alveolars). /lʲ, ɬʲ/ són consonants palatalitzades alveolars.
Síl·laba i fonotàctiques
El model de la síl·laba en la llengua cocopa és del tipus...
- (C)(C)(C)V(ː)(C)(C)
- Els grups consonàntics de dues consonants al començament d'una paraula consisteixen en general d'una fricativa i qualsevol altra consonant, per exemple /sp, ʂm, ʃp, xʧ/. En rares ocasions el grup consonàntic comença amb una consonant lateral o una oclusiva. Per exemple, /lʧ, ɬʲʧ, ps, ʧp/.
- Els grups de tres consonants a l'inici són molt rars. Entre els quals s'han registrat es troba /pxk, pxkʷ, spx/.
Referències
Bibliografia
Enllaços externs
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.