municipi del País Valencià From Wikipedia, the free encyclopedia
Castellnou (en castellà i oficialment, Castellnovo) és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca de l'Alt Palància.
Castellnovo (an) ![]() | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Castelló | ||||
Comarca | Alt Palància ![]() | ||||
Capital | Castellnovo ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 888 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | castellnovenca, castellnovenc ![]() | ||||
Idioma oficial | castellà (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 19,2 km² ![]() | ||||
Altitud | 347 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Sogorb | ||||
Dades històriques | |||||
Dia de mercat | Divendres | ||||
Festa patronal | Crist de la Misericòrdia Setmana següent al 15 d'agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | María Teresa Gonzalvo Llop ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 12413 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 12039 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 12039 ![]() | ||||
Lloc web | castellnovo.es… ![]() |
Limita amb Almedíxer, Geldo, Sogorb, Soneixa i La Vall d'Almonesir.
El terme, inclòs en el parc natural de la Serra d'Espadà, és muntanyós, exceptuant la zona de la ribera del Palància. Les principals altures són el Sant Roc (571 m); el cim de Malara (564 m); el Pelao (551 m) i el Sant Cristòfol (428 m); el riu Pequeño o Aurín, els barrancs de Arguillo, Valdeavellanos i Almunia i la rambla d'Almedíxer aporten les aigües juntament amb les fonts de Huérpita, Peco, Marjalet, Pelao, Piojo, Pozuelo, Tano, Butreras i Lugar.
En el cim de la Torre del Mal Paso hi ha els primers indicis de poblament datats en l'eneolític; al mateix lloc hi ha un poblat ibèric; els romans edificaren el primers castell i els moros el reedificaren al fundar la població, a la qual donaren el nom de Castellnovo. En 1228 Jaume I (1208-1276) va conquistar el lloc juntament amb Sogorb, i el va donar en senyoriu a Bernat d'Entença. A finals del segle XIII la vila fon alienada a Guillem d'Esplugues; Roderic i Beatriu Llançol de Romaní, de la família Borja, crearen la baronia sobre el lloc, que estava poblat per cristians i moriscs. L'any 1610, després de l'expulsió dels moriscs, fon donat a repoblar a Beatriu de Borja, qui ho va fer amb cristians vinguts d'Aragó, Navarra i Catalunya. En el segle xvii, per extinció de via dinàstica es convertix en marquesat, i és Alfons Folc de Cardona qui va rebre, en 1634, el títol de primer marqués de Castellnovo. En 1786 pertanyia al duc de Montellano; l'historiador Bernardo Mundina assenyala que en 1836 «hi hagué en esta població una batalla molt sagnant entre lliberals i carlins».
1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2007 | 2012 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1.240 | 1.266 | 1.126 | 1.215 | 1.290 | 1.275 | 1.239 | 1.296 | 1.098 | 1.090 | 1.020 | 1.029 | 1.052 | 1.050 |
Tradicionalment, l'economia de Castellnou s'ha basat en l'agricultura, el comerç i la xicoteta empresa. A causa de la proximitat al riu, és molt important el regadiu, a on es cultiven taronges, caquis, nispros i cireres. En el secà predominen les ametles, olives i garrofes.
El Ple de l'Ajuntament està format per 7 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 3 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 3 del Partit Popular (PP) i 1 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Carmen Gil Sánchez | 324 | 45,96% | 3 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Alejandro Selma Montagut | 280 | 39,72% | 3 (![]() | |
Ciutadans - Partit de la Ciutadania | ![]() |
Ramón Vicente Herrero García | 92 | 13,05% | 1 (![]() | |
Vots en blanc | ![]() |
9 | 1,28% | |||
Total vots vàlids i regidors | 705 | 100 % | 7 | |||
Vots nuls | 15 | 2,08% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 720 | 89,89%** | ||||
Abstenció | 81* | 10,11%** | ||||
Total cens electoral | 801* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Carmen Gil Sánchez (PSPV) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (4 vots: 3 de PSPV i 1 de Cs[1]) | ||||||
Fonts: JEC,[2] JEZ Sogorb,[3] M. Interior,[4] Periòdic Ara.[5] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2015 l'alcaldessa de Castellnou és Carmen Gil Sánchez, del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE).
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Francisco Llop Villalonga | UCD | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Benjamín Piquer Sanchis | AP-PDP-UL-UV | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Francisco Llop Villalonga | AP | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Manuel Lorenzo Gil Morro | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Manuel Lorenzo Gil Morro | PSPV-PSOE | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Manuel Fernando López Gil | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Manuel Fernando López Gil | PSPV-PSOE | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Jorge Picó Sánchez | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Teresa Gonzalvo Llop | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Carmen Gil Sánchez | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Carmen Gil Sánchez | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[6] |
Està compost per catorze estacions, denominades creus, i una creu de ferro en el centre de la part més alta, a més de diversos ciprers que donen esplendor al paisatge. Se situa a la pujada de la muntanya de Sant Cristòfol.
A la muntanya de Sant Cristòfol, un petit edifici de maçoneria amb arrebossat que alberga una imatge del sant del segle xviii. És tradició pujar-hi tots els dimarts de l'any i almorzar el Dilluns de Pasqua.
Situada en el tossal del mateix nom, a una altitud de 428 metres. És una sòlida construcció amb arcs fajons i sostre de fusta. Hi ha un mirador excepcional des d'on pot ser apreciada la bellesa de tota la comarca.
Vegeu l'article principal Església dels Sants Reis
És un temple d'estil renaixentista amb planta de creu llatina, mig claustre i dues esveltes cúpules aparellades amb la torre i el castell. Està decorada amb pintures murals del segle xvii. Està situada en la Plaça de l'Om, anomenada així per l'Om de grans dimensions que la presidix, que fon plantat amb motiu de la constitució de Cadis, en 1812.
Es considera que els orígens del castell són romans i que la fortalesa degué formar part de la xàrcia defensiva de Sogorb. En el període de dominació musulmana degué ser novament reconstruït, sobre les restes anteriors, i d'eixa època li deu vindre el nom de castell nou o Castellnou, orige de la toponímia actual.
A mitjan any 1233 va ser conquistat per les tropes de Jaume I i, posteriorment, fon cedit al noble Berenguer d'Entença, qui en fon el propietari fins a finals del segle xiii.
L'aspecte que el diferencia d'altres castells de la regió prové de les importants edificacions i reestructuracions que va sofrir a mitjan XV, quan va pertànyer a Beatriu de Borja, qui li va atorgar una bella empremta renaixentista amb les voltes i arcs apuntats, així com per les elaborades defenses del recinte exterior. Presenta un portal central amb una torre avançada a l'esquerra. Manca de portal d'arqueria, però conserva, al capdamunt, part d'un curiós matacà en pedra carreu.
Destaquen les sales d'arcs i voltes nervades que denoten el segell inconfusible dels Borja de Roma. Consta d'un pati més o menys quadrat i de quatre estances al voltant. Està construït en maçoneria i carreus i es conserven els murs a un nivell alt, però li falta la totalitat de les voltes i els carreus de portes i finestres. S'hi distingixen trams de muralla, encara que molts d'ells es troben confosos entre el caseriu existent. Un dels trams conserva els merlets.
La Cisterna de Castellnou és una construcció d'origen hispanoàrab que ha perdurat fins a l'actualitat. La Cisterna la formen una escala, una cambra subterrània i un depòsit circular situat en l'angle format per l'escala i la càmera.
La Cisterna de Castellnou és sens dubte un dels millors exemplars conservats d'enginyeria hidràulica islàmica en la comarca de l'Alt Palància.
Torre ibera de vigilància, declarada Bé d'Interés Cultural (BIC).
Les primeres dades que apunten a l'establiment de població en el terme de Castellnou es troben al costat de la torre del Mal Paso, a on es troben restes corresponents a l'edat del bronze. També s'han trobat en el mateix lloc restes iberes i romanes.
Se situa en un pujol pròxim al poble de Castellnou i sobre el camí que comunica la vila amb la veïna Sogorb. Segons Forcada Martí, és una de les mostres fonamentals ibèriques castrenses en terres castellonenques. És un clàssic exemple de torre vigia amb elements defensius.
La seua planta és redona i està construïda en maçoneria. Al costat hi ha les restes d'un poblat ibèric en el qual subsistixen murs d'habitació i restes d'una altra torre quadrada. S'han trobat en el poblat restes de ceràmica ibèrica, un pic de ferro, agulla de fíbula i pondus, allisador, anell de pedra, percussor i morter. La torre del Mal Paso servia d'enllaç amb el castell principal, que era el de Sogorb. Només en queda la part inferior i no es troben en ella restes ornamentals.