antic bisbat catòlic From Wikipedia, the free encyclopedia
La diòcesi de Rius (en llatí: Dioecesis Rivensis; en francès: Diocèse de Rieux) és una antiga diòcesi de l'Església catòlica a Occitània (França). La seva seu es trobava a la vila de Rius (Alta Garona).
Dioecesis Rivensis | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | França | ||||
Entitat territorial administrativa | França Europea | ||||
Regió | Occitània ![]() | ||||
Població humana | |||||
Religió | romà | ||||
Dades històriques | |||||
Creació | segle XIV | ||||
Dissolució | 29 de novembre de 1801 | ||||
Següent | arquebisbat de Tolosa ![]() | ||||
Catedral | Catedral de Santa de Maria de Rius | ||||
La diòcesi de Rius es trobava al sud-oest de l'antiga diòcesi de Tolosa de Llenguadoc. Ocupava una part del nord-est de Comenge i del nord del comtat de Coserans, que depenia de la Gascunya, una part del sud-oest del Llenguadoc i una part del nord del comtat de Foix. Quatre enclavaments, tots del Llenguadoc i situats al comtat de Coserans, completaven la diòcesi.
Tot i que la seu del bisbat es trobava al Volvèstre, aquesta regió no ocupava més que una part d'aquesta diòcesi que arribava fins al comtat de Foix i el Llenguadoc.
El bisbat ocupava una petita part de Comenge:
Comprenia una part del sud-oest del Llenguadoc i dels seus enclavaments, a saber:
Aurivail (Aurivalh), Argain*, Audinac (Audinac-les-Bains*), Vaths, Berat, Bòsc de la Pèira, Calers**, Canens, Cappens (Capens), Carbona, Castanhac, Castillon-la-Grangette**, Caujac, Casèras, Citas*, Coladèra, Escayre (Saint-Paul-de-Mornac)**, Espèrça, Le Hosseret, Gailhac-Toulza (Galhac-Tolzan), Gratens, Grasac, La Caugne (La Caunha), La Fitte-Vigordane (La Hita Bigordana), La Fitte-Volvestre (fusionnée avec Montberaud en 1790), La Grâce-Dieu (La Gràcia de Dieu), La Hitère (La Hitèra),, La Tor (Latour), La Trape (La Trapa), Larrouzet**, Longatges, Magrens**, Malholàs, Marinhac e las Claras (Marignac-Lasclares), Marignac-d'Aurignac (Marinhac e eras Pèiras), Marlhac, Massabrac, Mauran, Moressac (Moreçac), Montaudet**, Montaut, Montesquieu-de-Volvestre (Montesquiu de Toars), Montgasin, Noèr, Nogarède**, Orsas**, Palamenic, Peishias, Plaigne (Planha), Plan (Le), Ponts-de-Benque (Les)*, Puègdanièl, Rieux (Rius), Saint-Elix (Sent Helitz), Villeneuvette ou Saint-Alary (Saint-Hilaire), Saint-Hippolyte**, Saint-Julien-de-Gailhac**, Saint-Léger**, Saint-Michel-de-Mont-Sabaoth (Saint-Michel), Saint-Pierre-d'Artix**, Saint-Sulpice-du-Lézadais (Saint-Sulpice-sur-Lèze), Sainte-Colombe**, Sainte-Croix (Sainte-Croix-Volvestre), Saintes**, Salles (Salles-sur-Garonne), Terrasse (La)*, ainsi que la paroisse de La Madeleine (une partie de la ville d'Auterive), La paroisse de Saint-Étienne-d'Arbouville (une partie de la ville de Cintegabelle).
Comprenia igualment, envoltada pel Comtat de Foix, una part de l'enclavament llanguedocià de la baronia de Palhèrs, a saber: Palhèrs, Sant-Blaise**, Artigat, Bajou*, Casteras, La Noux (Lanoux), Sant-Michel, Els Cousses (Lescousse), Sant-Martin-de Oydes, Esplas, Montagut (Montégut-Plantaurel), Pujagou**, Gabre, Tourniac**, Agudes-Juntes, Madière.
Comprenia, als Estats de Llenguadoc, l'enclavament de Montjoy (Montjòi de Coserans), Baliar**, Lara**.
Comprenia, al vescomtat de Coserans, els enclavaments llenguadocians d'Alzen, a saber: Alzen (Alzein), Nescus, Larbont, Rimont i Sèish.
Comprenia una part del comtat de Foix, a saber: Lézat (Lézat-sur-Lèze), Villaret**, Saint-Ybars, Escayres**, Sainte-Suzanne***, Saint-Sernin**, Monesple, Fossat (Le), Villeneuve-de-Gragnoulhet (Villeneuve-du-Latoue), Durfort, Brie, Saverdun, Sainte-Colombe**, Justiniac, Cante, Labattut (Labatut), Lissac, Saint-Quirc, Meràs, Sieuras, Loubaut, La Peirèra (Lapeyrère), Martignac**, Niac**, Carla (Le) (Le-Carla-Bayle), Castex, Bastide-de-Besplas (La), Thouars (Thouars-sur-Arize), Fornex, Daumazan (Daumazan-sur-Arize), Sabarat, Bordes (Les) (Bordes-sur-Arize (Les)), Saint-Félix-des-Salinques**, Campagne (Campagne-sur-Arize), Mas-d'Azil (Le), Montfa, Camarade, Mérigon, Mauvezin (Mauvezin-de-Sainte-Croix), Clermont.
- Comprenia també cinc abadies:
La diòcesi va ser erigida l'11 de juliol de 1317 mitjançant la butlla Salvador noster del papa Joan XXII, prenent el territori de l'arquebisbat de Tolosa, del que esdevingué sufragània.
Entre els bisbes de Rieux es recorda en particular: Pilfort de Rabastens, primer bisbe, que esdevingué cardenal amb el títol de Sant'Anastasia; Pierre de Saint-Martial, que va ser promogut a arquebisbe de Tolosa; i Pierre d'Abzac de la Douze, ambaixador i arquebisbe de Rouen i després de Narbona.
A inicis del segle xvi es generà un petit cisma a la diòcesi, en tant que el capítol de la catedral no es posà d'acord amb l'elecció del bisbe i en van ser nominats dos, que van fer tot el possible per a fer valer les raons pròpies i els seus drets. El cisma finalment va ser resolt per la Santa Seu, en nomenar a Louis de Valtan.
A Louis de Valtan se li deu la reconstrucció del palau episcopal, destruït després d'un incendi, i l'edificació de la torre exagonal que porta el seu nom (tour Valtan).
La diòcesi va quedar suprimida després del concordat amb la butlla Qui Christi Domini del Papa Pius VII del 29 de novembre de 1801, i el seu territori quedà incorporat al de l'arxidiòcesi de Tolosa.
Des del 19 de gener de 1935 els arquebisbes de Tolosa poden fer servir el títol de bisbes de Rieux.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.