From Wikipedia, the free encyclopedia
Arsínoe IV fou reina d'Egipte el 48 aC. Era de la dinastia dels Ptolemeus. Era filla de Ptolemeu XII Auletes i germana de Ptolemeu XIII Filopàtor i Cleòpatra VII.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 68 aC ![]() Alexandria (Egipte) ![]() |
Mort | 41 aC ![]() Efes (Turquia) ![]() |
Causa de mort | homicidi ![]() |
Sepultura | Efes ![]() |
Monarca període hel·lenístic d'Egipte | |
48 aC – 47 aC – Ptolemeu XIV Filòpator, Cleòpatra VII → Juntament amb: Ptolemeu XIII Filopàtor ![]() | |
Activitat | |
Ocupació | reina regnant ![]() |
Període | Antic Egipte ![]() |
Altres | |
Títol | Faraó ![]() |
Família | Dinastia Ptolemaica ![]() |
Pares | Ptolemeu XII Auleta ![]() ![]() |
Germans | Cleopatra Tryphaena Berenice IV Cleòpatra VII Ptolemeu XIII Filopàtor Ptolemeu XIV Filòpator ![]() |
En les lluites entre Ptolemeu XIII Filopàtor i Cleòpatra VII, va reclamar els seus drets al tron i es va aliar amb Filopàtor en l'aixecament contra els romans, que dirigits per Juli Cèsar afavorien a Cleòpatra (48 aC). El seu tutor Ganimedes i les seves forces es van unir a les d'Aquil·les i ella va rebre el títol de reina, reconeguda pels alexandrins.
Quan Ptolemeu XIII va ser capturat per Cèsar, Arsínoe va fer matar Aquil·les i va nomenar Ganimedes comandant militar de la revolta. Ganimedes va obtenir alguns triomfs i va negociar l'alliberament de Ptolemeu XIII quedant Arsínoe com a ostatge al seu lloc.
Derrotada la revolta pels romans a finals de l'any 48 aC i mort Ptolemeu XIII el 47 aC, Cèsar se la va emportar a Roma i la va fer desfilar al seu triomf celebrat el 46 aC, on va suscitar la compassió del poble romà. Després Cèsar la va alliberar i la va retornar a Alexandria.
La seva germana Cleòpatra va convèncer a Marc Antoni de matar-la, l'any 41 aC. Arsínoe va ser assassinada tot i que havia fugit i s'havia refugiat al temple d'Àrtemis Leucofrine a Milet.[1]