municipi de Bèlgica From Wikipedia, the free encyclopedia
Arlon (en francès Arlon, en luxemburguès Arel, en neerlandès Aarlen) és la capital de la província de Luxemburg a la regió de Valònia, Bèlgica. Té 26.929 habitants segons el cens de 2008. La ciutat se situa sobre un turó a 404 metres d'altitud, a la vora del Semois (en alemany Sesbach), prop de la frontera amb Luxemburg i aproximadament 190 km al sud-est de Brussel·les. Es troba en enmig de l'important eix ferroviari Brussel·les - Namur - Luxemburg. La línia Athus-Meuse uneix Arlon amb Athus, Rodange (Luxemburg), Bertrix, Libramont i Dinant amb l'aglomeració de Namur.
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Bèlgica | ||||
Regió | Valònia | ||||
Província | Província de Luxemburg | ||||
Districte | districte d'Arlon ![]() | ||||
Capital de | |||||
Capital | Arlon ![]() | ||||
Conté la subdivisió | |||||
Població humana | |||||
Població | 30.818 (2022) ![]() | ||||
Idioma oficial | francès (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 119,06 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Mayor of Arlon (en) ![]() ![]() | Vincent Magnus (2013–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 6700, 6706, 6718 i 6704 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Prefix telefònic | 063 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | arlon.be ![]() | ||||
![]() ![]() |
Aquestes són les seccions del municipi d'Arlon (entre parèntesis el seu nom en luxemburguès):
|
|
|
Arlon és una de les ciutats més antigues de Bèlgica. Va néixer a la cruïlla dels camins romans que connecten Reims, Trèveris i Colònia que es deia en llatí Orolaunum Vicus. En les excavacions arqueològiques s'han extret nombrosos vestigis de l'ocupació romana (segle I dC.). Després de la caiguda de l'Imperi Romà, Arlon va experimentar la influència merovíngia. La trobada d'una necròpolis amb ric mobiliari permet pensar que s'hagués instal·lat a Arlon una família principesca potser de l'entorn dels reis francs. És a la fi del període merovingi quan probablement es va erigir la primera església de Saint-Martin d'Arlon, just al costat de les antigues termes romanes.
En l'edat mitjana, la vila es va transformar en plaça forta. Amb el comte Walerà I, els comtes d'Arlon van passar a ser després ducs de Limburg. A la mort del duc Walerà III en 1226, Arlon va passar al seu fill Enric V, comte de Luxemburg, i va ser incorporat al comtat de Luxemburg. Durant les guerres de la Revolució francesa, aquesta plaça fortificada va ser objecte de combats el 1793 i en 1794.
Arlon posseeix molts monuments, com la Grand Plau o la Plau Léopold, en el nucli antic. A més, destaquen:
A més de les llengües oficials belgues, la llengua regional endògena que es parla en la regió és el luxemburguès. Pel decret del 24 de desembre de 1990, la Comunitat francesa reconeix (a més del francès, llengua oficial), les llengües regionals endògenes. Totes aquestes llengües són transfrontereres. El lorenès es parla a França, i el luxemburguès, en les seves diferents modalitats, s'usa en el Gran Ducat de Luxemburg i els seus municipis limítrofs a Bèlgica, mentre que a França pràcticament ha desaparegut.
La zona d'expressió luxemburguesa és coneguda com a Arelerland o País d'Arlon, que cobreix la totalitat dels municipis de Messancy, Arlon, Attert, Martelange i la part oriental dels municipis d'Aubange i Fauvillers.
El cens de 1846 només investiga la llengua d'ús comú. Des de 1866 el cens tractava sobre el coneixement de diferents llengües nacionals. A partir de 1910 no sols preguntava sobre el coneixement sinó també la llengua utilitzada amb més freqüència, sense especificar en quin context (vida privada, pública, professional). En el cas d'Arlon i als municipis del país d'Arlon la menció "alemany" s'entén com a luxemburguès.
Abreviatures: NL = Neerlandès - FR = Francès - D = Alemany
Any | només NL
Nombre |
NL & FR
Nombre |
només FR
Nombre |
FR & D
Nombre |
només D
Nombre |
D & NL
Nombre |
NL & F & D
Nombre |
Cap
Nombre |
només NL
Part |
NL & FR
Part |
només FR
Part |
FR & D
Part |
només D
Part |
D & NL
Part |
NL& FR & D
Part |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1846 | 297 | 891 | 4.217 | 5,5% | 16,5% | 78,0% | |||||||||
1866 | 54 | 104 | 591 | 2.622 | 1.994 | 14 | 46 | 0 | 1,0% | 1,9% | 10,9% | 48,3% | 36,8% | 0,3% | 0,8% |
1880 | 31 | 148 | 1.047 | 2.899 | 2.593 | 0 | 42 | 0 | 0,5% | 2,2% | 15,5% | 42,9% | 38,4% | 0,0% | 0,6% |
1890 | 5 | 126 | 1.501 | 4.161 | 2.002 | 5 | 229 | 0 | 0,1% | 1,6% | 18,7% | 51,8% | 24,9% | 0,1% | 2,9% |
1900 | 99 | 242 | 1.919 | 6.055 | 1.059 | 2 | 179 | 489 | 1,0% | 2,5% | 20,1% | 63,4% | 11,1% | 0,0% | 1,9% |
1910 | 91 | 351 | 2.684 | 6.747 | 1.552 | 4 | 141 | 442 | 0,8% | 3,0% | 23,2% | 58,3% | 13,4% | 0,0% | 1,2% |
1920 | 51 | 285 | 4.522 | 5.159 | 572 | 0 | 209 | 404 | 0,5% | 2,6% | 41,9% | 47,8% | 5,3% | 0,0% | 1,9% |
1930 | 20 | 263 | 6.831 | 3.366 | 320 | 2 | 212 | 373 | 0,2% | 2,4% | 62,0% | 30,6% | 2,9% | 0,0% | 1,9% |
1947 | 5 | 387 | 8.710 | 1.268 | 31 | 1 | 395 | 383 | 0,0% | 3,6% | 80,7% | 11,7% | 0,3% | 0,0% | 3,7% |
Llengua exclusiva o la més freqüentment parlada.