papa de l'església catòlica From Wikipedia, the free encyclopedia
Alexandre IV (Anagni, 1199 - † Viterbo, 25 de maig de 1261) va ser papa de l'Església Catòlica del 1254 al 1261.
![]() ![]() | |
Nom original | (la) Alexander PP. IV ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | segle XII ![]() Jenne (Itàlia) ![]() |
Mort | 25 maig 1261 ![]() Viterbo (Itàlia) ![]() |
![]() | |
19 desembre 1254 – 25 maig 1261 (Gregorià) ← Innocenci IV – Urbà IV → | |
Degà del Col·legi Cardenalici | |
1244 (Gregorià) – 19 desembre 1254 (Gregorià) ← Jaume de Vitry – Eudes de Châteauroux → | |
Cardenal bisbe d'Òstia bisbat suburbicari d'Òstia | |
21 octubre 1232 – 19 desembre 1254 ← Gregori IX – Hugues de Saint-Cher → | |
![]() | |
18 setembre 1227 – 21 octubre 1232 ← Aldobrandino Caetani (en) ![]() ![]() | |
Camarlenc de la Cambra Apostòlica | |
1227 (Gregorià) – 1231 (Gregorià) | |
Camarlenc del Col·legi Cardenalici | |
1227 (Gregorià) – ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Església Catòlica ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Roma Estats Pontificis ![]() |
Ocupació | bisbe catòlic (1235 (Gregorià)–), sacerdot catòlic ![]() |
Família | |
Pare | Mattia Conti, Conte di Segni ![]() |
De nom Rinaldo Conti, pertanyia a la família dels comtes de Segni com els dos papes anteriors, igual que Innocenci III i el seu oncle Gregori IX que el va nomenar cardenal el 1227 i cardenal bisbe d'Òstia en 1231.
Va continuar la política del seu predecessor, tractant de suavitzar-la en la mesura del possible. La lluita del Regne de Sicília va continuar a la mort de Conrad IV d'Alemanya quan el seu fill Conradí reclamà el títol amb regència de Manfred I de Sicília i Alexandre IV va contraatacar oferint Sicília a Edmund el Geperut, fill d'Enric III d'Anglaterra.[1] La guerra civil es va prolongar fins que Manfred fou derrotat i mort a la batalla de Benevent[2] davant de Carles I d'Anjou, que va ser coronat per Urbà IV.
El 1260 va nomenar Sant Albert Magne, el Doctor universalis, bisbe de Ratisbona. Aquell mateix any es va formar, probablement a Perusa, el primer moviment dels pelegrins anomenats flagel·lants, un dels fenòmens més característics de l'Edat Mitjana, que recorrien centenars de milles dirigint-se cap a Roma i flagel·lant-se durant el camí, com a signe de penitència.
Les profecies de Sant Malaquies es refereixen a aquest papa com Signum ostiense (El signe d'Òstia), que fa referència tant al seu cognom com al fet que va ser cardenal d'Òstia abans de ser elegit pontifici.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.