signe de notació musical que indica la durada i la posició en el pentagrama d'un so From Wikipedia, the free encyclopedia
El terme nota musical s'empra per referir-se a un tipus de so musical que, amb unes característiques definides com ara l'altura i la durada, forma part d'una escala.[1]
Els noms de les notes musicals deriven del popular poema religiós "Ut queant laxis" de l'edat mitjana:
El monjo Guido d'Arezzo desenvolupà una aproximació a la notació actual assignant els noms actuals a les notes, i la notació de quatre línies, en lloc d'una sola com es feia anteriorment.[2][3]
Al segle xvi es va afegir la nota musical SI, i en el segle xviii es canvià el nom de UT per DO (del llatí Dominus: Senyor). També dins aquest procés s'afegí una cinquena línia, amb la qual cosa es va arribar fins al pentagrama usat en l'actualitat.[4]
Aquest exemple mostra una escala en do major, ascendent i descendent.
Amb l'evolució del llenguatge musical del sistema occidental original que avui dia anomenem sistema de notació musical llatí, se n'han derivat dues variants principals (val a dir que molt similars entre si): sistema de notació musical anglès, i el sistema de notació alemany.
En el cas de l'escala anterior, la nomenclatura de les notes és:
La convenció de nomenclatura de nota també especifica qualsevol alteració i un número d'octava. Qualsevol nota està a una distància d'un nombre enter de semitons del la central (La 3).[5]
Anomenem n la distància de la nota respecte el La 3. Si la nota està per sobre, llavors n és positiu. Si està per sota, n és negatiu. En el temperament igual la freqüència de la nota La 3 és:
Per exemple, per trobar la freqüència del Do 4, podem fer el següent càlcul: hi ha tres semitons entre La 3 i Do 4 (La 3 → La # 3 → Si 3 → Do 4) i, com que la nota està per sobre de La 3, n = 3. Aleshores, la freqüència de la nota serà:
Per a trobar la freqüència d'una nota que està per sota de La 3, el valor de n és negatiu. Per exemple, el Fa per sota de La 3 és el Fa 3. Hi ha quatre semitons entre si (La 3 → La♭3 → Sol 3 → Sol♭3 → Fa 3) i la nota està per sota, per tant, n = -4. La freqüència de la nota serà:
Tota nota musical sempre ve representada per un signe (figura) que n'indica la durada del so.
Es pren com a unitat la rodona, que rep el nombre 1, i la resta van doblant el nombre d'unitats per sumar la mateixa duració que la rodona (1 rodona = 2 blanques = 4 negres...). El valor que se li dona a cada símbol serà el que determinarà la unitat de compàs musical. Per exemple, el compàs de 2/4 indica que consta de dues unitats (2) i que la unitat del compàs serà la negra (4).[5]
Nota | Silenci | Nom | Valor | Equivalència |
---|---|---|---|---|
![]() | ![]() | rodona | 1 | 4 negres |
![]() | ![]() | blanca | 2 | 2 negres |
![]() | ![]() | negra | 4 | 1 negra |
![]() | ![]() | corxera | 8 | 1/2 negra |
![]() | ![]() | semicorxera | 16 | 1/4 negra |
![]() | ![]() | fusa | 32 | 1/8 negra |
![]() | ![]() | semifusa | 64 | 1/16 negra |
![]() | ![]() | garrapatea | 128 | 1/32 negra |
![]() | ![]() | semigarrapatea | 256 | 1/64 negra |
Les set notes esmentades formen l'escala diatònica. A aquestes notes s'hi poden afegir cinc notes (les quals, de fet, formen una escala pentatònica), i s'obté llavors l'escala cromàtica (12 notes). A l'escala cromàtica només hi ha una diferència d'un semitò entre cada parell de notes seguides.
Per escriure les 12 notes de l'escala cromàtica, les 7 notes esmentades han de ser modificades per alteracions, que poden figurar a l'armadura per indicar la tonalitat de la peça, o en el curs del passatge.
Els intervals musicals corresponents a cadascuna de les set notes diatòniques són:
Nota
musical |
Segona | Tercera | Quarta | Cinquena | Sisena | Setena |
---|---|---|---|---|---|---|
do | re: segona
major |
mi: tercera
major |
fa: quarta
justa |
sol: cinquena
justa |
la: sisena
major |
si: setena
major |
re | mi: segona
major |
fa: tercera
menor |
sol: quarta
justa |
la: cinquena
justa |
si: sisena
major |
do: setena
menor |
mi | fa: segona
menor |
sol: tercera
menor |
la: quarta
justa |
si: cinquena
justa |
do: sisena
menor |
re: setena
menor |
fa | sol: segona
major |
la: tercera
major |
si: quarta
augmentada |
do: cinquena
justa |
re: sisena
major |
mi: setena
major |
sol | la: segona
major |
si: tercera
major |
do: quarta
justa |
re: cinquena
justa |
mi: sisena
major |
fa: setena
menor |
la | si: segona
major |
do: tercera
menor |
re: quarta
justa |
mi: cinquena
justa |
fa: sisena
menor |
sol: setena
menor |
si | do: segona
menor |
re: tercera
menor |
mi: quarta
justa |
fa: cinquena
disminuida |
sol: sisena
menor |
la: setena
menor |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.