![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Histoire_des_Chevaliers_Hospitaliers_de_S._Jean_de_Jerusalem_-_appellez_depuis_les_Chevaliers_de_Rhodes%252C_et_aujourd%2527hui_les_Chevaliers_de_Malthe_%25281726%2529_%252814593980149%2529.jpg/640px-thumbnail.jpg&w=640&q=50)
Nicolau Cotoner i d'Olesa
militar mallorquí / From Wikipedia, the free encyclopedia
Nicolau Cotoner i d'Olesa (Palma, 1608 - Malta, 1680) fou Gran Mestre de l'Orde de Malta, entre 1663 i 1680.
![]() ![]() | |
Nom original | (es) Nicolás Cotoner y de Oleza ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 1608 ![]() Palma (Corona d'Aragó) ![]() |
Mort | 29 abril 1680 ![]() Illa de Malta ![]() |
Sepultura | Cocatedral de Sant Joan església de Sant Jaume (cor) ![]() |
61è Gran Mestre de l'Orde de Sant Joan de Jerusalem Orde de Sant Joan de Jerusalem | |
1663 – 1680 ← Rafel Cotoner i d'Olesa – Gregorio Carafa → ![]() | |
Dades personals | |
Religió | Catolicisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | monjo guerrer, frare hospitaler ![]() |
Orde religiós | Orde de Sant Joan de Jerusalem ![]() |
Família | |
Família | Casa de Cotoner ![]() |
Germans | Rafel Cotoner i d'Olesa ![]() |
Era fill de Marc Antoni Cotoner i de Santmartí i de na Joana d'Olesa, i alhora era germà de l'anterior Mestre. Va ingressar a l'orde el 1625 i va anar a fer el noviciat a Malta al costat del seu germà Rafael. El 1644 fou nomenat castellà de Malta i el 1645 batlle de Negropont. El 1660 va succeir el seu germà primer a la batllia de Mallorca i el 1663 en el càrrec de Gran Mestre. En el seu mestratge va fer construir unes defenses per a la població civil a Malta, anomenada la Cotonera,[1] ja que Venècia i el Turc havien firmat la pau i temia represàlies d'aquests últims. Es va dedicar a l'estratègia i a la diplomàcia i així l'Orde va créixer en prestigi a diferents estats europeus, com França o la Gran Bretanya. El 1674 va fundar una escola d'anatomia annexa a la Infermeria de l'Orde que el seu germà havia fet ampliar i aquest mateix any va redactar en italià les constitucions i estatuts de l'Orde.[2][3]