![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/TrinidadKirche.jpg/640px-TrinidadKirche.jpg&w=640&q=50)
Missions jesuítiques guaranís
missió / From Wikipedia, the free encyclopedia
Les missions jesuítiques guaranís foren pobles missionals fundats per la Companyia de Jesús entre els pobles Guaraní i afins, que tenien com a fi evangelitzar els nadius i els de l'actual província de Misiones a l'Argentina, el nord de Corrientes i territoris actualment al sud del Brasil i Paraguai.
![]() San Ignacio Miní, Santa Ana, Nuestra Señora de Loreto i Santa María la Mayor (Argentina) São Miguel das Missões (Brasil), Santísima Trinidad del Paraná i Jesús de Tavarangue (Paraguai). | ||||
---|---|---|---|---|
Dades | ||||
Tipus | Missió i transboundary site (en) ![]() ![]() | |||
Construcció | 29 desembre 1609 ![]() | |||
Cronologia | ||||
1983 | extensió lloc Patrimoni de la Humanitat ![]() | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | São Miguel das Missões (Brasil), San Ignacio (Argentina) (en) ![]() ![]() ![]() ![]() | |||
Localització | Província de Misiones ![]() Rio Grande do Sul ![]() ![]() | |||
| ||||
Format per | Jesuit Missions of La Santísima Trinidad de Paraná and Jesús de Tavarangüé (en) ![]() Missió jesuítica de Santa Ana San Ignacio Miní Santa María la Mayor Nuestra Señora de Loreto São Miguel das Missões ![]() | |||
Patrimoni de la Humanitat ![]() | ||||
Tipus | Patrimoni cultural → Amèrica Llatina-Carib | |||
Data | 1983 (7a Sessió), Criteris PH: (iv) ![]() | |||
Extensió lloc Patrimoni de la Humanitat | 1983 ![]() | |||
Identificador | 275 | |||
Patrimoni de la Humanitat ![]() | ||||
Jesuit Missions of La Santísima Trinidad de Paraná and Jesús de Tavarangüé | ||||
Tipus | Patrimoni cultural → Amèrica Llatina-Carib | |||
Data | 1993 (17a Sessió), Criteris PH: (iv) ![]() | |||
Identificador | 648 | |||
| ||||
Lloc component de Patrimoni de la Humanitat | ||||
Nuestra Señora de Loreto | ||||
Data | 1984 (8a Sessió) | |||
Identificador | 275-004 | |||
Monument Històric Nacional d'Argentina | ||||
Nuestra Señora de Loreto | ||||
Data | 31 agost 1983 | |||
| ||||
Lloc component de Patrimoni de la Humanitat | ||||
Santa María la Mayor | ||||
Data | 1983 (7a Sessió) | |||
Identificador | 275-005 | |||
Monument Històric Nacional d'Argentina | ||||
Santa María la Mayor | ||||
Data | 10 desembre 1945 | |||
| ||||
Monument Històric Nacional d'Argentina | ||||
Missió jesuítica de Santa Ana | ||||
Data | 31 agost 1983 | |||
Lloc component de Patrimoni de la Humanitat | ||||
Missió jesuítica de Santa Ana | ||||
Data | 1983 (7a Sessió) | |||
Identificador | 275-003 | |||
| ||||
Lloc component de Patrimoni de la Humanitat | ||||
San Ignacio Miní | ||||
Data | 1983 (7a Sessió) | |||
Identificador | 275-002 | |||
Monument Històric Nacional d'Argentina | ||||
San Ignacio Miní | ||||
Data | 17 desembre 1943 | |||
Plànol | ||||
Activitat | ||||
Religió | Església Catòlica ![]() | |||
Les reduccions entre els guaycurúes, guaranís i pobles afins a les regions del Guayre, Itatín, Tape (les tres a l'actual Brasil), Uruguai (Brasil, Argentina i Uruguai actuals), Paraná (Argentina, Paraguai i Brasil actuals) i les àrees guaycurúes al Gran Chaco (Argentina i Paraguai actuals), van ser establertes en el segle xvii dins de territoris pertanyents a l'Imperi Espanyol a la Governació del Riu de la Plata i del Paraguai i les seves governacions successòries a partir de la seva divisió el 1617: Governació del Paraguai i Governació del Riu de la Plata. Eclesiàsticament formaven part dels bisbats catòlics de Buenos Aires i d'Asunción i integraven la Província Jesuítica del Paraguai.
En ser expulsats els jesuïtes per ordre del rei Carles III mitjançant la Pragmàtica Sanció del 27 de febrer de 1767, franciscans, dominics i mercedaris van prendre al seu càrrec els pobles missioners, constituint la Governació de les Missions Guaranís.
A les reduccions cap a l'any 1744, la Companyia de Jesús va realitzar un cens poblacional de les seves reduccions, el que va resultar un total de 84.000 indígenes.