From Wikipedia, the free encyclopedia
Maria Antònia d'Àustria, electriu de Baviera (Viena, 1669 - ibídem, 1692) fou Arxiduquessa d'Àustria i princesa de Bohèmia i d'Hongria amb el doble tractament d'altesa reial i imperial que contragué matrimoni amb l'elector Maximilià II Manuel de Baviera.
![]() |
Aquest article o secció no cita les fonts o necessita més referències per a la seva verificabilitat. |
![]() ![]() | |
Nom original | (de) Maria Antonia von Österreich ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | 18 gener 1669 ![]() Viena (Àustria) ![]() |
Mort | 24 desembre 1692 ![]() Viena (Àustria) ![]() |
Causa de mort | trastorn puerperal ![]() |
Sepultura | Cripta Imperial de Viena ![]() |
Activitat | |
Ocupació | aristòcrata ![]() |
Altres | |
Títol | Reina ![]() |
Família | Dinastia dels Habsburg ![]() |
Cònjuge | Maximilià II de Baviera (1685–) ![]() |
Fills | Josep Ferran de Baviera, Anton Kurprinz von Bayern, Leopold Ferdinand Kurprinz von Bayern ![]() |
Pares | Leopold I del Sacre Imperi Romanogermànic ![]() ![]() |
Germans | Maria Magdalena d'Àustria Maria Teresa d'Àustria Carles VI del Sacre Imperi Romanogermànic Leopold Josep d'Àustria Josep I del Sacre Imperi Romanogermànic Maria Elisabet d'Àustria Maria Anna d'Àustria ![]() |
Premis |
Nascuda a Viena, capital d'Àustria, l'any 1669 essent filla de l'emperador Leopold I, emperador romanogermànic i de la infanta Margarida d'Espanya. Maria Antònia era neta per via paterna de l'emperador Ferran III, emperador romanogermànic i de la infanta Maria Anna d'Espanya i per via materna del rei Felip IV d'Espanya i de l'arxiduquessa Maria Anna d'Espanya.
El dia 15 de juliol de 1685 contragué matrimoni a Viena amb l'elector Maximilià II Manuel de Baviera, fill de l'elector Ferran I Maria de Baviera i de la princesa Enriqueta Adelaida de Savoia. La parella tingué tres fills:
Maria Antònia morí l'any 1692 a Viena, poc temps després, el seu marit fou elevat a la categoria de governador dels Països Baixos austríacs i es casà amb la princesa Teresa Conenguda Sobieski.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.