From Wikipedia, the free encyclopedia
Margarida Gonzaga o de Màntua (en italià Margherita Gonzaga di Mantova) fou una princesa italiana de la casa de Gonzaga que va néixer a Màntua (Itàlia) el 2 d'octubre de 1591 i va morir a Nancy el 7 de febrer de 1632. Era la filla gran i quart fill de Vincenç I de Màntua (1562-1612), duc de Màntua i de Montferrat, i d'Elionor de Mèdici (1567-1611), ella mateixa filla de Francesc I de Mèdici. Era per tant la neboda de Maria de Mèdici, la segona esposa d'Enric IV, rei de França i de Navarra.[1][2]
![]() Margarida de Màntua (1591-1632) ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | 2 octubre 1591 ![]() Màntua (Itàlia) ![]() |
Mort | 7 febrer 1632 ![]() Nancy (França) ![]() |
Religió | Catolicisme ![]() |
Activitat | |
Lloc de treball | Nancy ![]() |
Ocupació | aristòcrata ![]() |
Altres | |
Títol | Duquessa ![]() |
Família | Casa de Gonzaga ![]() |
Cònjuge | Enric II de Lorena (1606–) ![]() |
Fills | Nicolaua de Lorena, Clàudia de Lorena ![]() |
Pares | Vicenç I Gonzaga ![]() ![]() |
Germans | Éléonore de Gonzague Ferran I Gonzaga Francesc IV Gonzaga Vicenç II Gonzaga ![]() |
Es casà, el 26 d'abril de 1606 a Nancy França, amb Enric, marquès de Pont (Pont-à-Mousson) i futur Enric II de Lorena el Bo, Duc de Lorena i de Bar, vidu des de 1604 de Caterina de Borbó. Van tenir quatre fills, dels quals van sobreviure dues noies:
Després de la mort del seu marit el 1624, sense tenir descendència masculina, el seu usdefruit va quedar constituït amb el marquesat de Nomeny i la terra de Létricourt. Es va retirar a la cort de França, i va defensar davant el seu cosí Lluís XIII de França la causa de la seva filla Nicolaua de Lorena, apartada, el 1625, de la successió i del govern de Lorena per les intrigues del seu oncle i sogre Francesc II de Lorena i del seu propi marit i cosí Carles IV. Va tornar a Lorena després de l'ocupació dels ducats per les tropes franceses.
Va morir el 1632 quan tenia 41 anys. Un monument religiós, edificat sobre el pujol de Sion, entre el convent i el poble de Vaudémont, recorda la seva memòria.[1]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.