From Wikipedia, the free encyclopedia
Manuel del Refugio Martinez González Flores va néixer a Matamoros, Tamaulipas, el 17 de juny de 1833. Va ser President constitucional de Mèxic de l'1 de desembre de 1880 al 30 de novembre de 1884. Va morir a la hisenda de Chapingo, a l'estat de Mèxic, el 8 de maig de 1893.
![]() ![]() | |||||||||||||||||||||||
Nom original | (es) José Manuel del Refugio González Flores ![]() | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Biografia | |||||||||||||||||||||||
Naixement | 18 juny 1833 ![]() Matamoros (Mèxic) ![]() | ||||||||||||||||||||||
Mort | 10 abril 1893 ![]() Chapingo, State of Mexico (Mèxic) (en) ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||
Sepultura | Rotonda de las Personas Ilustres (en) ![]() ![]() | ||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||
01/12/1880 – 30/11/1884 | |||||||||||||||||||||||
Dades personals | |||||||||||||||||||||||
Nacionalitat | Mexicà | ||||||||||||||||||||||
Activitat | |||||||||||||||||||||||
Ocupació | polític, militar ![]() | ||||||||||||||||||||||
Activitat | 1847 ![]() | ||||||||||||||||||||||
Partit | Conservador | ||||||||||||||||||||||
Carrera militar | |||||||||||||||||||||||
Lleialtat | Exèrcit de Mèxic ![]() | ||||||||||||||||||||||
Branca militar | Exèrcit de Mèxic ![]() | ||||||||||||||||||||||
Rang militar | general ![]() | ||||||||||||||||||||||
Família | |||||||||||||||||||||||
Cònjuge | Laura Mantecón Arteaga ![]() | ||||||||||||||||||||||
Llista
|
Manuel Martínez es va integrar a l'exèrcit com a soldat ras el 1853. Va combatre els liberals en la Guerra de Reforma. Va oferir els seus serveis a Benito Juárez durant la Intervenció francesa, combatent sota el comandament de Porfirio Díaz. Governador de Palau Nacional i comandant militar de la ciutat de Mèxic, va secundar Díaz en les rebel·lions de La Noria (1871) i de Tuxtepec (1876). Governador de Michoacán el 1877, secretari de Guerra i Marina el 1879. El 1880, amb el suport de Díaz, va ser elegit president. Durant la seva administració va impulsar la construcció de ferrocarrils i el creixement de la xarxa telegràfica; així mateix va fundar el Banc Nacional de Mèxic. D'altra banda, va haver de fer front a una greu crisi d'Hisenda, va reconèixer el deute anglès i va ordenar l'emissió de moneda de níquel, les conseqüències econòmiques del qual van provocar un violent motí a la Ciutat de Mèxic. Al final del seu període presidencial va ocupar el govern de Guanajuato.[1][2][3][4][5][6]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.