Municipi del País Valencià/Comunitat Valenciana From Wikipedia, the free encyclopedia
La Pobla Llarga és un municipi del País Valencià situat a la comarca de la Ribera Alta.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | la Ribera Alta ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 4.529 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Poblatà, poblatana ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 10,1 km² ![]() | ||||
Altitud | 30 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Alzira | ||||
Patrocini | Calixt I ![]() | ||||
Organització política | |||||
• Alcalde ![]() | Rafael Soler Vert ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46670 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46203 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46203 ![]() | ||||
Lloc web | lapoblallarga.es ![]() |
Limita amb Carcaixent, l'Ènova, Manuel, Rafelguaraf, Sant Joanet, Senyera i Castelló (a la mateixa comarca).
Al seu terme, dé 10,2 km², destaca la Serratella (129 m) com a cota més alta. Encara que el riu Xúquer passa molt prop, no arriba a entrar en el terme. La principal corrent l'aporta el Barranc de Barxeta que creua el terme de nord a sud passant a través del nucli urbà.
El seu clima és típicament mediterrani, suau i temperat normalment sense temperatures extremes.
A falta de troballes arqueològiques anteriors, són el Pont de l'Ase, Pont construït per a salvar les aigües sobrants de la xarxa musulmana de reg de la Séquia Comuna de l'Énova, tot i que les restes conservades semblen ja d'època cristiana, i la Via Augusta, els vestigis més antics que hi trobem; més records hi ha dels musulmans, però fou Pere d'Esplugues, ardiaca de la catedral de València, qui va edificar i poblar el lloc en obtindre dit privilegi del rei Jaume el Just el 1317.
Originàriament es va anomenar Pobla d'Esplugues, Pobla de Torrehermosa i, finalment, Pobla de l'Ardiaca, precisament per ser el nomenat ardiaca el seu primer Senyor. Entre 1347 i 1348, la Guerra de la Unió hi portà l'anomenada batalla de la Pobla d'Esplugues. Durant les Germanies, en 1522, moriren a mans dels agermanats el Senyor vigent, Joan Corts, i molts poblatans. En el segle xvi adquirí la denominació actual de La Pobla Llarga, durant la guerra de Successió, la Pobla Llarga s'alineà amb els maulets i per això fou víctima de la repressió borbònica: el topònim es castellanitzà, perdé la independència municipal i passà a dependre de Carcaixent –situació amb què acabaren les Corts de Cadis–, va ser carregada amb forts imposts i alguns dels seus veïns van ser exiliats.
Si bé en l'any 1646 tenia al voltant de 300 habitants, a finals del segle xviii a poques penes sobrepassava els 400. Eixe escàs creixement demogràfic, motivat per les febres tercianes que des de finals del segle xvii afectaren bona part de les poblacions de La Ribera, es correspon amb un lent creixement econòmic, que no se superarà fins que en el segle xix es dessequen les terres pantanoses, fet que va possibilitar la introducció de nous conreus –hortícoles i cítrics, principalment–, amb la qual cosa es va entrar en una fase de prosperitat econòmica i la seua població es va quintuplicar en poc més de cent anys.
En 1919, un any especialment conflictiu, la Pobla Llarga fou escenari d'un important enfrontament entre obrers i Guàrdia Civil que posava de manifest les miserables condicions de vida dels treballadors del camp; el mes de juliol, la Guàrdia Civil i alguns propietaris dispararen contra una manifestació, amb el resultat de cinc obrers morts i sis ferits,[1] al mateix temps que eren detinguts quaranta-sis manifestants.
1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2006 | 2007 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
4.537 | 4.376 | 4.463 | 4.390 | 4.339 | 4.373 | 4.372 | 4.473 | 4.379 | 4.420 |
L'economia de la Pobla Llarga ha estat basada tradicionalment en l'agricultura. En 1798 es van iniciar en la localitat les primeres plantacions de taronger; si bé eren escasses, ja que tota la producció es destinava al consum propi de la població. Però cap a l'any 1829 pràcticament tot el terme es dedicava ja a eixe cultiu i començava la construcció de magatzems per a la manipulació i l'envasament de la taronja, per a l'enviament al mercat interior i exterior.
L'editorial Edicions 96, especialitzada en poesia i literatura infantil, té la seu a La Pobla Llarga.
El Ple de l'Ajuntament està format per 11 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 8 regidors del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 2 de Compromís per la Pobla Llarga (Compromís) i 1 del Partit Popular (PP).
| ||||||
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | ![]() |
Neus Garrigues Calatayud | 1.613 | 61,17% | 8 (![]() | |
Compromís per la Pobla Llarga | ![]() |
Daniel Carbonell Barberà | 467 | 17,71% | 2 (![]() | |
Partit Popular | ![]() |
Vicent Talens Martín | 368 | 13,96% | 1 (![]() | |
Altres candidatures[lower-alpha 1][lower-alpha 2] | ![]() |
164 | 6,22% | 0 (![]() | ||
Vots en blanc | ![]() |
25 | 0,95% | |||
Total vots vàlids i regidors | 2.637 | 100 % | 11 | |||
Vots nuls | 36 | 1,35% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 2.673 | 75,04%** | ||||
Abstenció | 889* | 24,96%** | ||||
Total cens electoral | 3.562* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Neus Garrigues Calatayud (PSPV) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (8 de PSPV[2]) | ||||||
Fonts: JEC,[3] JEZ Alzira.[4] M. Interior,[5] Periòdic Ara.[6] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Des de 2015 l'alcaldessa de la Pobla Llarga és Neus Garrigues Calatayud de PSPV-PSOE.[7][8]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Eleuterio Serena Tena | PSPV-PSOE | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Eleuterio Serena Tena | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Edelmiro Tudela Vilaplana | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Manuel Bellver Capcí | PSPV-PSOE | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | José María Botella Alfaro | EUPV | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | José María Botella Alfaro | EUPV | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Rafael Soler Vert | PP | 04/07/2003 | -- |
2007–2011 | Rafael Soler Vert | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Rafael Soler Vert | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Neus Garrigues Calatayud | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Neus Garrigues Calatayud | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[8] |
El nucli urbà conserva molts casalots nobiliaris i també cases d'estil modernista edificades a les primeries del XX per la incipient burgesia tarongera. Relacionem tot seguit el patrimoni del poble:
Les festes locals són les de:
Arròs amb fesols i naps, caldós, paella de pollastre i conill, el guisat de Setmana Santa són els menjars típics, que poden rematar-se amb el no menys típic arnadí per postres.
Els centres educatius de La Pobla són: la guarderia El Castell, el col·legi públic Sanchis Guarner, el col·legi de monges Santa Ana i l'institut IES Pere d'Esplugues. També hi ha una escola de músics anomenada Unió Musical de La Pobla Llarga. En els anys 50 es va inaugurar el Cinema Monterrey, que actualment està sotmés a un procés de rehabilitació.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.