municipi de Catalunya From Wikipedia, the free encyclopedia
La Palma de Cervelló és un municipi de la comarca del Baix Llobregat.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | Catalunya | ||||
Província | província de Barcelona | ||||
Àmbit funcional territorial | Àmbit Metropolità de Barcelona | ||||
Comarca | Baix Llobregat ![]() | ||||
Capital | la Palma de Cervelló ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 3.040 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Palmarenc, palmarenca ![]() | ||||
Idioma oficial | català ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 5,5 km² ![]() | ||||
Altitud | 100 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | Anna Pascual Roca (2023–) ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 08756 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 08905 ![]() | ||||
Codi IDESCAT | 089058 ![]() | ||||
Lloc web | lapalmadecervello.cat ![]() |
Està situat a l'esquerra de la riera de la Palma o de Rafamans, afluent per l'esquerra de la de Cervelló, que neix al puig de les Agulles, dins el terme de Corbera de Llobregat. El poble es formà al llarg de la carretera que duu a Corbera de Llobregat.
Corbera de Llobregat | Pallejà | Pallejà |
Corbera de Llobregat | ![]() |
Molins de Rei |
Cervelló | Cervelló | Sant Vicenç dels Horts |
El topònim de la Palma possiblement prové d'una idea simbòlica d'origen religiós eremític,[1] i apareix per primera vegada citat a un document que data del 964, en una donació de terres efectuada al monestir de Sant Cugat, el qual depenia del bisbat de Barcelona. Però la donació transcendent per a la història de la Palma va ser el 945 per la comtessa Riquilda, muller del comte Sunyer, realitzada al monestir de monges benedictí Sant Pere de les Puelles, mentre la filla dels comtes, Adelaida Bonafilla, n'era l'abadessa. Coincidint amb el moment en què es realitzen aquestes donacions (segona meitat del segle X) es construí la capella de Sant Joan del Pla i Sant Feliu del Pla o de l'Erm, coneguda ara com del Pla de Sant Joan, i que pel seu estil de primer romànic llombard i també per la proximitat es podria relacionar amb el monestir de Sant Ponç de Corbera,[2] situades ambdues als extrems de la vall de Rafamans. Aquest context d'organització territorial i eclesiàstica és comú del segle X per assegurar aquells territoris erms, despoblats i insegurs de la banda dreta del riu Llobregat, després de la conquesta i repoblació de les antigues terres de domini sarraí.[3][4] També d'aquesta època, està datada la sagrera descoberta en les excavacions de la plaça de l'església de La Palma, realitzades el 2004, a partir de les quals es descobrí un conjunt de tombes antropomorfes, situades cronològicamenti i majoritària als segles X-XI, que confirmarien l'existència d'aquesta església en època romànica o, fins i tot, preromànica.[5] També s'hi descobriren sitges o estructures d'emmagatzematge que confirmarien l'existència de la sagrera,
L'església parroquial de la Palma està documentada des del 1231, i està dedicada a santa Maria i sant Brici.
La Palma de Cervelló és un municipi independent des de 1998.[6]
El 1857 (durant el regnat d'Isabel II) es va agregar a Cervelló, amb qui formaria un sol municipi durant vuitanta anys, fins a la primera desagregació l'any 1937.
És curiós que durant aquesta etapa, el 1867, la parròquia de Santa Maria de la Palma de Cervelló esdevé autònoma de Sant Esteve de Cervelló (de qui n'havia estat sufragània des del 1319 quan es va erigir com a parròquia).[7]
Es va constituir com a municipi entre 1937 i 1939, durant la Segona República i en plena Guerra Civil, en un breu període de dos anys. La constitució de la «barriada de la Palma de Cervelló» com a municipi va ser ordenada pel govern de Lluís Companys (ERC) el 28 de maig de 1937.[8][9]
Durant aquesta etapa es va crear paper moneda oficial del nou municipi amb valors d'una pesseta i de cinquanta cèntims per import de cinc mil pessetes, segons acord del 9 de setembre de 1937. Els bitllets constaven d'un dibuix de l'artista Valter. Més endavant es van emetre discs de cartolina amb valors de deu i cinc cèntims per import de sis-centes pessetes.[10]
La fi de la Guerra Civil espanyola i la proclamació del bàndol nacional i del general insurrecte Francisco Franco com a vencedors fan que es suprimeixin totes les ordenances realitzades durant la Segona República Espanyola. Com a conseqüència la Palma de Cervelló torna a l'antic estat com a municipi agregat a Cervelló per a gairebé seixanta anys. Amb tot i això, en una Sessió municipal de juny de 1940 els veïns de la Palma sol·liciten ser Entitat Local Menor de Cervelló. Més tard, l'any 1947, els veïns de La Palma demanen expressament agregar-se de nou a l'Ajuntament de Cervelló (acta de 18 de desembre de 1947), anys més tard dels decrets del Franquisme de principis de la Dictadura.[11]
Els veïns de la Palma de Cervelló van començar a preocupar-se per recuperar l'autonomia al final de la dècada dels anys vuitanta. El 23 de desembre de 1988 van demanar a l'ajuntament de Cervelló la segregació d'una part del terme municipal per constituir el municipi independent de la Palma, proposta que va ser ben rebuda i acceptada pel ple a l'Ajuntament de Cervelló el 17 de març de 1989, només amb oposicions als límits municipals proposats pels promotors.
L'any 1995 l'alcalde, Josep Lluís Morant (CIU) i totes les forces polítiques de Cervelló van votar a favor de la desagregació de la Palma de Cervelló del municipi de Cervelló,[12] malgrat això, el govern de la Generalitat de Catalunya s'hi va oposar en diverses ocasions, possiblement abrumada per la creixent demanda de desagregacions.[13] L'any 1996, per exemple, la comissió de delimitació territorial de la Generalitat va oposar-se i va proposar la creació d'una entitat municipal descentralitzada (EMD).[14]
Finalment es va desagregar de Cervelló l'any 1998. Va entrar en la Història com un dels darrers pobles de Catalunya en aconseguir la desagregació.[15] La segregació va aprovar-se el 21 de juliol en el DECRET 185/1998[16] amb Jordi Pujol (CIU) com a president de la Generalitat.
El primer govern de la Palma de Cervelló va ser una comissió gestora formada per onze membres de les tres llistes electorals presentades. Els onze membres de la comissió gestora que va constituir-se el 30 de desembre de 1998 van ser: Jaume Tintoré, Joan Llop, Lluís Fisas, Pere Ardoy, Josep Maria Llop, Josep Miquel Pérez, Albert Guilera, M. Àngels Ollé, Quim Obiols, Joan Gràcia i Miquel Farga.[17]
L'any 1873, durant la tercera guerra carlina, el coronel de la Guàrdia Civil Gaietà Freixa va proclamar a la Palma de Cervelló el pretendent Carles de Borbó i Àustria-Este al capdavant del seu terç de la Guàrdia Civil.[18] Per aquest fet, Don Carles al seu fill Joaquim Freixa i Fuster el títol de Marquès de la Palma.[19] El segon marquès de la Palma fou Josep Maria de Freixa i d'Hansay.[20]
Per la rodalia de la Palma hi ha unes quantes masies, totes habitades, que testimonien que fins no fa gaire la vida a la vall de Rafamans era eminentment agrícola. N'hi ha tres que han quedat absorbides dins del nucli urbà, en un espai que abaneren hortes, vinyes, oliveres i fruiters, i on els únics habitatges eren les masies.[21]
Entitat de població | Habitants |
---|---|
Ca n'Esglèsies | 709 |
Can Mascaró | 759 |
Can Vidal | 47 |
Palma de Cervelló | 1.366 |
| ||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||
1990- : població de dret (més info.) ![]() |
Aquestes són les tradicions arrelades al poble i que tenen continuïtat.[22]
A la Palma hi ha una important vida associativa, actualment hi podem trobar les següents entitats i associacions:[23][24]
La Palma de Cervelló celebra eleccions municipals des de l'any 1999. Des de la seva desagregació de Cervelló l'any 1998 el municipi va ser gestionat per una comissió gestora.
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Joaquim Soler Calaneta (batlle de Cervelló i la Palma) | CIU | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Josep Jané Pagès (batlle de Cervelló i la Palma) | Independents | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Josep L. Morant López (batlle de Cervelló i la Palma) | CIU | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Josep L. Morant López (batlle de Cervelló i la Palma) | CIU | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Jaume Tintoré (des de 1998) | Comissió gestora (des de 1998)[17] | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Josep Maria Llop[26]/Pilar Joaniquet (fins a 2001) / Joaquim Obiols/Pilar Joaniquet (a partir 2001) | CIU+PSC (fins a 2001) / EPLP EPM+PSC (a partir 2001) | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Josep Maria Llop | CIU | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Xavier González/Pilar Joaniquet | LPS-E+PSC[27] | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Xavier González | LPS-E | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Xavier González | LPS-E | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Xavier González | LPS-ECG | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | Anna Pascual Roca | Junts per Catalunya | 17/06/2023 | -- |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.