From Wikipedia, the free encyclopedia
Els Jocs Olímpics d'Estiu de 1996, oficialment Jocs de la XXVI Olimpíada, es van celebrar a la ciutat d'Atlanta (Estats Units d'Amèrica), entre el 19 de juliol i el 9 d'agost de 1996. Hi participaren 10.320 atletes (6.797 homes i 3.523 dones) de 197 comitès nacionals, que competiren en 26 esports i 271 especialitats.
![]() | |
![]() | |
Cerimònia d'obertura | 19 de juliol de 1996 |
---|---|
Inaugurats per | Bill Clinton |
Cerimònia de clausura | 9 d'agost de 1996 |
Comitès participants | 197 |
Atletes participants | 10.320 |
Homes | 6.797 |
Dones | 3.523 |
Esdeveniments | 271 de 26 esports |
Jurament Olímpic dels atletes | Teresa Edwards |
Jurament Olímpic dels jutges | Hobie Billingsley |
Flama Olímpica | Muhammad Ali |
Mascota | Izzy |
Estadi Olímpic | Centennial Olympic Stadium |
Aquest fou la tercera ciutat estatunidenca seu d'uns Jocs Olímpics d'Estiu després de Saint Louis (1904) i Los Angeles (1932 i 1984).
En complir-se el 1996 el centenari dels Jocs de la I Olimpíada Moderna, Atenes partia com a favorita per tornar a ser seu en aquesta efemèride. No obstant això, la ciutat nord-americana va ser l'escollida, amb certa polèmica. La força econòmica de la iniciativa privada (Coca-cola i CNN tenen la seva seu a l'estat de Geòrgia) fou la raó principal que jugà en contra dels helens. Irònicament, els aspectes que en depenien (com ara les infraestructures o la circulació d'informació) acabaren per ser els veritables punts febles de l'organització. Les mesures de seguretat quedaren en evidència en patir el Parc del Centenari Olímpic un atemptat mortal la nit del 27 de juliol. A més a més, els Jocs acabaren amb pèrdues econòmiques. Tot el contrari va suposar l'aspecte purament esportiu, on es va veure un nivell superior al de Barcelona'92. Tot i això, els Jocs del Centenari no van ser considerats per Joan Antoni Samaranch a la cerimònia de clausura millors que els seus predecessors.
Com que durant la XXVI Olímpiada de l'era moderna es complien els cents anys de la restauració, Atenes volia organitzar aquest centenari. La capital grega era, en principi, la favorita. la 96a Sessió del COI el 18 de setembre de 1990 a Tòquio (Japó). La votació fou una de les més disputades de la història. Atenes guanyà les dues primeres rondes i inclús Atlanta arribà a ser superada per Melbourne. La tercera acabà en empat entre les dues grans aspirants, però finalment la ciutat estatunidenca va endur-se l'organització de l'esdeveniment amb una sorprenet diferència de vots. Aquests varen ser els resultats de les votacions:[1]
Ciutat | Comitè Olímpic Nacional | Ronda 1 | Ronda 2 | Ronda 3 | Ronda 4 | Ronda 5 |
Atlanta | ![]() |
19 | 20 | 26 | 34 | 51 |
Atenes | ![]() |
23 | 23 | 26 | 30 | 35 |
Toronto | ![]() |
14 | 17 | 18 | 22 | - |
Melbourne | ![]() |
12 | 21 | 16 | - | - |
Manchester | ![]() |
11 | 5 | - | - | - |
Belgrad | ![]() |
7 | - | - | - | - |
El Parc del Centenari Olímpic (Centennial Olympic Park en anglès) va ser el nucli de l'esdeveniment. A banda dels edificis esportius, també comprenia diversos espectacles per al públic que assistia als Jocs, en un dels quals es va produir l'atemptat mortal. Pel que fa a les infraestructures purament olímpiques van ser:
Van ser 197 els Comitès Olímpics Nacionals que van participar en els Jocs del Centenari, 28 més que en Barcelona. Amb molta diferència, es tractava del nombre més elevat fins aleshores. Les raons principals són dues. En primer lloc, cap de les CONs membres del COI va deixar d'assistir. Una vegada superada l'època dels boicots, ni tan sols els temes extra-polítics impediren una participació massiva en Atlanta.
Més fonamental encara va ser l'aparició una quantitat enorme de nous CONs. En total, trenta-quatre feren el seu debut a la desfilada del Centennial Olympic Stadium. La major part provenien dels antics estats socialistes d'Europa oriental. L'Equip Unificat va donar pas als comitès d'Armènia, l'Azerbaidjan, Belarús, Geòrgia, el Kazakhstan, Moldàvia, Rússia, Tadjikistan, Turkmenistan, Ucraïna i l'Uzbekistan. La disgregació de Txecoslovàquia va permetre la participació de la República Txeca i Eslovàquia.
Però també hi participaren altres nous comitès: Burundi, Cap Verd, Comores, Dominica, Guinea Bissau, Nauru, Saint Kitts i Nevis, Saint Lucia o São Tomé i Príncipe. La major part d'ells són petits estats independitzats ja a la dècada dels 70. Un cas ben diferent era el de Palestina. Malgrat no ser reconegut com a independent per la comunitat internacional, mentre el Likud va estar fora del govern israelià, els Acords d'Oslo permeteren una certa autonomia palestina, també a l'esport.
Llista de CON participants | ||
---|---|---|
|
|
|
Un total de 26 esports i 271 esdeveniments es van realitzar als Jocs. El softbol va ser esport olímpic per primer cop en aquesta edició i així mateix també debutaren el futbol en categoria femenina, el ciclisme de muntanya, el rem lleuger o el voleibol platja. Als Jocs d'Atlanta no hi va haver cap esport de demostració.
![]() |
'Esports als Jocs Olímpics d'Atlanta' |
Atletisme (44) | Bàdminton (5) | Bàsquet (2) | Beisbol (1) | Boxa (12) | Ciclisme (14) | Esgrima (10) | Futbol (2) | Gimnàstica (16) | Halterofília (10) | Handbol (2) | Hípica (6) | Hoquei sobre herba (2) | Judo (14) | Lluita (20) | Natació (32) | Natació sincronitzada (1) | Pentatló modern (1) | Piragüisme (16) | Rem (14) | Salts (4) | Softbol (1) | Tennis (4) | Tennis taula (4) | Tir (15) | Tir amb arc (4) | Vela (10) | Voleibol (2) | Voleibol platja (2) | Waterpolo (2) |
Els Estats Units tornaren a imposar-se en el medaller. La darrera vegada també ho van fer aprofitant la seva condició d'amfitrió el 1984. Rússia es va convertir, com era d'esperar, en l'hereva de l'antiga URSS. Malgrat tot, moltes de les altres ex-repúbliques soviètiques van tindre papers destacats, Ucraïna per damunt de totes. Per la seva banda, alemanys i xinesos van repetir les seves posicions, encara que amb menys medalles.
Pos. | Comitè Olímpic | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|
1 | ![]() |
44 | 32 | 25 | 101 |
2 | ![]() |
26 | 21 | 16 | 63 |
3 | ![]() |
20 | 18 | 27 | 65 |
4 | ![]() |
16 | 22 | 12 | 50 |
5 | ![]() |
15 | 7 | 15 | 37 |
6 | ![]() |
13 | 10 | 12 | 35 |
7 | ![]() |
9 | 9 | 23 | 41 |
8 | ![]() |
9 | 8 | 8 | 25 |
9 | ![]() |
9 | 2 | 12 | 23 |
10 | ![]() |
7 | 15 | 5 | 27 |
Nom | CON | Disciplina | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|---|
Aleksei Némov | ![]() | Gimnàstica | 2 | 1 | 3 | 6 |
Aleksandr Popov | ![]() | Natació | 2 | 2 | 0 | 4 |
Gary Hall Jr. | ![]() | Natació | 2 | 2 | 0 | 4 |
Vitali Sxerbo | ![]() | Gimnàstica | 0 | 0 | 4 | 4 |
Josh Davis | ![]() | Natació | 3 | 0 | 0 | 3 |
Nom | CON | Disciplina | ![]() |
![]() |
![]() |
Total |
---|---|---|---|---|---|---|
Amy Van Dyken | ![]() | Natació | 4 | 0 | 0 | 4 |
Michelle Smith | ![]() | Natació | 3 | 0 | 1 | 4 |
Angel Martino | ![]() | Natació | 2 | 0 | 2 | 4 |
Simona Amânar | ![]() | Gimnàstica | 1 | 1 | 2 | 4 |
Dagmar Hase | ![]() | Natació | 0 | 3 | 1 | 4 |
Gina Gogean | ![]() | Gimnàstica | 0 | 1 | 3 | 4 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.