![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/Fondatori_di_Lodi_%2528cropped%2529.jpg/640px-Fondatori_di_Lodi_%2528cropped%2529.jpg&w=640&q=50)
Gneu Pompeu Estrabó
From Wikipedia, the free encyclopedia
Gneu Pompeu Estrabó (en llatí Cnaeus Pompeius o Pompaeus Sex. F. Cn. N. Strabo) era segon fill de Sext Pompeu i de Lucília, germana del poeta Gai Lucili. Va ser pare de Gneu Pompeu Magne. Formava part de la gens Pompeia. El malnom Strabo (que vol dir que gira la vista) li va ser donat inicialment al seu cuiner Menògenes i després a ell mateix, ja que tenia una certa semblança amb el cuiner. Sigui això cert o fals, Pompeu va acabar adoptant el nom com a propi i així apareix a algunes monedes i als Fasti. Tots els escriptors antics coincideixen a donar a aquest Pompeu un caràcter completament dolent.
![]() ![]() | |
Nom original | (la) Cnaeus Pompeius Strabo ![]() |
---|---|
Biografia | |
Naixement | c. 135 aC ![]() Picè (Itàlia) ![]() |
Mort | 87 aC ![]() Roma ![]() |
Causa de mort | malaltia infecciosa ![]() |
Senador romà | |
valor desconegut – valor desconegut | |
![]() | |
89 aC – 89 aC Juntament amb: Luci Porci Cató | |
Qüestor | |
Pretor | |
Tribú de la plebs | |
![]() | |
Activitat | |
Ocupació | polític de l'antiga Roma ![]() |
Període | República Romana tardana ![]() |
Família | |
Família | Gens Pompeia ![]() |
Cònjuge | Lucilia ![]() |
Fills | Gneu Pompeu Magne, Pompeia, Pompeia ![]() |
Pares | Sext Pompeu ![]() ![]() |
Germans | Pompeia Sext Pompeu (vir doctus) ![]() |
Apareix mencionat per primer cop l'any 103 aC quan havia estat qüestor a Sardínia en el govern de l'illa del propretor Tit Albuci, i va recollir documentació per acusar al seu cap cosa mal vista entre els romans, que consideraven la relació entre pretor i qüestor com a sagrada. Per aquest motiu no se li va permetre completar l'acusació i ho va fer Gai Juli Cèsar al seu lloc.
L'any 94 aC va ser pretor i a l'any següent propretor a Sicília. L'any 90 aC en esclatar la guerra social, va ser legat del cònsol Publi Rutili Llop. Pompeu va ser derrotat al principi, i es va haver de refugiar a Firmium on Tit Afrani, general dels italians, el va assetjar, però Sulpici va anar en ajut de Pompeu i Afrani, atacat per dos exèrcits, va morir a la lluita, i les seves tropes van fugir en confusió cap a Asculum. Pompeu llavors va assetjar aquesta ciutat.