pintor italià From Wikipedia, the free encyclopedia
Francesco di Marco di Giacomo Raibolini dit Francesco Francia o Francesco de Bolonya, lat. Franciscus Bononiensis, (Bolonya, 1450 - 5 de gener de 1517) va ser un pintor i gravador italià pertanyent a la família artística dels Francia.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | c. 1447 ![]() Bolonya (Itàlia) ![]() |
Mort | 5 gener 1517 ![]() Bolonya (Itàlia) ![]() |
Pintor de cambra | |
![]() | |
Activitat | |
Lloc de treball | Bolonya ![]() |
Ocupació | pintor, medallista, creador tipogràfic, orfebre ![]() |
Professors | Francesco Squarcione ![]() |
Alumnes | Timoteo Viti, Biagio Pupini, Giacomo Francia, Giulio Francia, Bartolommeo Ramenghi i Guido Aspertini ![]() |
Company professional | Lorenzo Costa el Vell ![]() |
Obra | |
Obres destacables
| |
Fills | Giacomo Francia, Giulio Francia ![]() |
![]() ![]() |
La teoria d'Antonio Panizzi segons la qual era la mateixa persona que el tipògraf Francesco Griffo ha estat refutada posteriorment.
Francesco Raibolini era fill del gravador sobre fusta Marco di Giacomo Raibolini, pertanyent a una de les famílies més antigues i conegudes de Bolonya, que posseïen terres a Zola Predosa. Primer va treballar d'orfebre i de tallador d'encunys. L'any 1482 va ingressar al gremi d'orfebres, i l'any següent ja hi estava al capdavant de la institució. El nom de Francia el va prendre del seu mestre.
Al voltant de 1490 va començar a orientar-se vers la pintura. El seu estil pictòric s'assembla al de Perugino i al de Giovanni Bellini, amb els quals el va comparar Rafael.
El seu fill, Giacomo Francia, va imitar tan perfectament el seu estil que resulta difícil distingir les obres de l'un i de l'altre.
Amico Aspertini, Bartolommeo Ramenghi, el gravador Marcantonio Raimondi i Timoteo della Vite van ser deixebles seus.
Malgrat de vertaders èxits com a pintor, Francesco mai no va renunciar al seu primer ofici, i li agradava signar les seues obres afegint al seu nom el títol d'aurifex. Al llarg de tota la seua vida va fer medalles, gravats i niellats.
També esdevingué Mestre de Moneda de la ciutat de Bolonya, títol que el feia l'encarregat de confeccionar els encunys destinats a fer les peces.
L'any 1506, arran de la caiguda del seu protector Giovanni Bentivoglio, Francesco va abandonar Bolonya i es va posar a treballar a altres ciutats, principalment a Parma i a Mòdena.
Giorgio Vasari va incloure la seua biografia a Le Vite, amb el nom de Francesco Francia Bolognese
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.