From Wikipedia, the free encyclopedia
El Ducat de Jülich fou una jurisdicció feudal del Sacre Imperi Romanogermànic a l'entorn de la ciutat de Jülich. Creat en un principi com comtat de Jülich al 1336 va esdevenir marcgraviat de Jülich i al 1356 va ser elevat a ducat. Estava limitat al nord per Gueldre; al nord-est pel comtat i després ducat de Clèveris; al sud-oest pel ducat de Limburg; i a l'est per l'Arquebisbat de Colònia. La ciutat imperial d'Aquisgrà estava a la frontera occidental del ducat. Les ciutats principals eren Jülich, Düren, Aldenhoven, Zülpich i Dalen.
| ||||
| ||||
![]() | ||||
Informació | ||||
---|---|---|---|---|
Capital | Jülich | |||
Idioma oficial | Ripuarisch | |||
Període històric | ||||
Establiment | 1003 | |||
Elevat a marcgraviat | 1336 | |||
Elevat a ducat | 1356 | |||
S'uneix al Comtat de Berg | 1423 | |||
S'uneix al Comtat de la Mark i al Ducat de Clèveris | 1521 | |||
S'uneix al Palatinat-Neuburg | 1614 | |||
Dissolució | 1794 | |||
Política | ||||
Forma de govern | Principat | |||
Comte Marcgravi Duc | ||||
Gerard I (primer) | ||||
Carles Teodor (últim) |
Cap a la fi de l'època carolíngia, Jülich era un gau administrat per comtes imperials que esdevingué hereditari a partir de la segona meitat del segle XI. L'1128, un fill del comte, Alexandre va esdevenir príncep-bisbe del principat de Lieja. El comtat de Jülich va ser una dependència del ducat de Baixa Lorena fins al segle XIII, quan el comte Gerard V va ser creat príncep immediat de l'Imperi. El comte Guillem V va ser elevat a marcgravi el 1336 per l'emperador Lluís IV, i després a duc el 1356 per l'emperador Carles IV. El seu fill Guillem VI va adquirir per matrimoni el ducat de Gueldre i el seu altre fill Gerard IV el ducat de Berg. Adolf I de Jülich va heretar el 1423 totes aquestes possessions. Guillem VIII, darrer descendent de la dinastia, va deixar el ducat a la seva filla Maria, esposa de Joan el Pacífic, duc de Clèveris. Aquest últim va reunir el 1521 els ducats de Clèveris, Berg i Jülich mentre el Gueldre va anar a una branca diferent.
La casa de Clèveris es va extingir el 1609 amb el duc Joan Guillem, i es va produir la guerra de successió de Jülich, que va oposar les cinc germanes d'aquest príncep, i les cases de Saxònia, del Palatinat-Neuburg i de Brandenburg. La casa de Saxònia fonamentava les seves pretensions sobre una expectativa de successió atorgada el 1483 per l'emperador Frederic III al duc Albert l'Intrèpid. L'Elector de Brandenburg, Joan Segimon, gendre de Maria Eleonor, germana gran de Joan Guillem, i el comte de Neuburg, Felip Lluís marit d'Anna, segona germana del mateix príncep, van ocupar el país i van acabar signant un tractat a Dortmund pel qual van convenir administrar el ducat en comú. L'emperador Rodolf II va voler anul·lar aquest tractat i va ordenar el segrest del ducat. Per mantenir els seus drets, els dos prínceps van implorar el socors de la unió protestant, i es van aliar amb Enric IV de França. La intervenció de França es va retardar pel seu assassinat per Ravaillac. El 1612 van sorgir discussions entre l'elector i el comte de Neuburg. Finalment, el 1614, un tractat signat a Xanten, sota la mediació d'Anglaterra i de França establia que la successió havia de ser repartida en dos lots, que es van sortejar. L'elector de Brandenburg va rebre el ducat de Clèveris, el comtat de la Mark i el comtat de Ravensberg; el comte de Neuburg els ducats de Jülich i de Berg. Després de noves lluites, aquest tractat va ser confirmat el 1666.
A l'extinció de la casa de Neuburg (1742), el ducat de Jülich va passar a la branca palatina de Sulzbach, més tard hereva de l'Electorat de Baviera. Va pertànyer a aquesta línia fins al 1801, data en què va ser incorporat a França (departament del Roer o Ruhr). Pel Congrés de Viena (1815), va caure en mans de Prússia, excepte algunes parts incorporades a la província de Limburg del Regne Unit dels Països Baixos.
El 1336, el comtat de Jülich fou erigit en marcgraviat.
El 1356 el marcgraviat de Jülich fou elevat a ducat.
A la seva mort el ducat de Gueldre va passar a la descendència de la seva germana i el ducat de Jülich va passar a uns cosins de la línia masculina. Els ducs de Gueldre van reclamar Jülich, pretensió després continuada perls ducs de Lorena.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.