article de llista de Wikimedia From Wikipedia, the free encyclopedia
El bisbat d'Évreux (francès: Diocèse d'Évreux , llatí: Dioecesis Ebroicensis) és una seu de l'Església Catòlica a França, sufragània de l'arquebisbat de Rouen. Al 2013 tenia 348.800 batejats sobre una població de 571.000 habitants. Actualment està regida pel bisbe Christian Philippe Pierre Robert Nourrichard.
Dioecesis Ebroicensis | |||||
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
![]() | |||||
Parròquies | 32 | ||||
Població humana | |||||
Població | 606.419 (2019) ![]() | ||||
Llengua utilitzada | francès ![]() | ||||
Religió | romà | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Superfície | 6.040 km² ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Creació | segle v | ||||
Catedral | Notre-Dame | ||||
Organització política | |||||
• Bisbe | Christian Philippe Pierre Robert Nourrichard | ||||
Lloc web | catholique-evreux.cef.fr | ||||
![]() ![]() |
La diòcesi comprèn el departament francès de l'Eure.
La seu episcopal és la ciutat d'Évreux, on es troba la catedral de Nostra Senyora. A Bernay es troba la basílica menor deNotre-Dame-de-la-Couture.
El territori s'estén sobre 5.978 km², i està dividit en 32 parròquies, agrupades en 7 vicariats.
La diòcesi es va erigir en temps antics. Segons fonts tradicionals, l'evangelitzador i primer bisbe hauria estat sant Taurin, que va viure entre els segles IV i V ; aquesta era una certesa en el moment de Carles el Calb (meitat del segle ix), quan es va escriure la història de la traducció de les seves relíquies, que es va produir durant l'episcopat de Sant Laudulf a finals del segle vi, que va construir la basílica en honor del protobisbe de la diòcesi. Per la primera evidència històrica d'un bisbe d'Evreux cal esperar que el concili d'Orléans de 511, que va ser testimoni del bisbe Maurusi; el bisbe Licini va prendre part en els successius concilis d'Orléans de la primera meitat del segle.
Mediolanum Aulercorum, capital de l'antic poble celta dels eburovics aulercs, era una civitas de la província romana de la Gàl·lia Celta segona, com ho demostra la Notitia Galliarum de principis del segle v.[1] Tant des del punt de vista religiós com civil, Evreux depenia de la província eclesiàstica de l'arxidiòcesi de Rouen, seu metropolitana provincial.
Durant l'alta edat mitjana, les abadies de Notre-Dame de l'Estrée, Lyre i de Conches van completar el procés de cristianització del camp.
Es deu al bisbe Guillaume Flertel († 1066), la reconstrucció de la catedral, caiguda en ruïnes després de les incursions dels normands, que va ser consagrada el 1077. Destruïda el 1119 per un incendi, la catedral actual va ser construïda en l'estil gòtic a partir del 1220 i es va acabar després de diverses interrupcions a causa de les contínues guerres, al segle xv.
El 1667, el bisbe Henri Cauchon de Maupas du Tour va establir el seminari diocesà.
En l'inici de la revolució, la diòcesi incloïa 473 parròquies, agrupades en 3 ardiaconats (Evreux, Ouche i Neubourg) i 12 deganats.
Després del concordat amb la butlla Qui Christi Domini del Papa Pius VII de 29 de novembre de 1801 la diòcesi es va ampliar, incorporant parts de la suprimida diòcesi de Lisieux, i porcions de l'arxidiòcesi de Rouen; tot i que, al mateix temps, va cedir una part del territori a la diòcesi de Séez.
Al segle xix, un sacerdot diocesà, Jacques-Désiré Laval, que abans d'ordenar-se sacerdot era metge, va marxar com a missioner a Maurici, on es va convertir en l'apòstol dels africans alliberats de l'esclavatge. Va ser beatificat pel papa Joan Pau II el 1979.
A finals del 2013, la diòcesi tenia 348.800 batejats sobre una població de 571.000 persones, equivalent al 61,1% del total.
any | població | sacerdots | diaques | religiosos | parròquies | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
batejats | total | % | total | clergat secular |
clergat regular |
batejats por sacerdot |
homes | dones | |||
1950 | 303.000 | 315.702 | 96,0 | 345 | 312 | 33 | 878 | 20 | 500 | 582 | |
1970 | 330.000 | 381.170 | 86,6 | 326 | 289 | 37 | 1.012 | 61 | 586 | 583 | |
1980 | 355.000 | 428.500 | 82,8 | 240 | 219 | 21 | 1.479 | 1 | 21 | 502 | 583 |
1990 | 367.000 | 499.000 | 73,5 | 176 | 156 | 20 | 2.085 | 7 | 24 | 380 | 583 |
1999 | 391.000 | 540.840 | 72,3 | 136 | 112 | 24 | 2.875 | 23 | 30 | 316 | 135 |
2000 | 397.600 | 550.000 | 72,3 | 137 | 114 | 23 | 2.902 | 24 | 29 | 316 | 70 |
2001 | 382.000 | 530.000 | 72,1 | 140 | 114 | 26 | 2.728 | 21 | 32 | 316 | 63 |
2003 | 390.000 | 541.000 | 72,1 | 123 | 100 | 23 | 3.170 | 22 | 29 | 316 | 41 |
2004 | 390.000 | 541.000 | 72,1 | 118 | 99 | 19 | 3.305 | 22 | 25 | 316 | 41 |
2006 | 396.600 | 550.000 | 72,1 | 105 | 89 | 16 | 3.777 | 24 | 22 | 316 | 37 |
2013 | 348.800 | 571.000 | 61,1 | 84 | 77 | 7 | 4.152 | 24 | 21 | 140 | 32 |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.