From Wikipedia, the free encyclopedia
El Bureau of Indian Affairs (Oficina d'Afers Indis, BIA) és una agència del govern federal dels Estats Units adscrita al Departament de l'Interior dels Estats Units. És responsable de l'administració i gestió dels 225.000 km² de la terra posseïda en fideïcomís pels Estats Units per als Amerindis dels Estats Units, tribus ameríndies i nadius d'Alaska.
|
|||||
Dades | |||||
---|---|---|---|---|---|
Nom curt | BAI ![]() | ||||
Tipus | agència federal dels Estats Units ![]() | ||||
Història | |||||
Creació | 11 de març de 1824 | ||||
Governança corporativa | |||||
Seu |
| ||||
Subssecretari d'Interior per a Afers Indis | Kevin K. Washburn | ||||
Director d'Oficina Adjunt (Field Operation) | Michael R. Smith | ||||
Empleats | 8.701 Permanents (2008) | ||||
Depèn de | Departament de l'Interior dels Estats Units | ||||
Indicador econòmic | |||||
Pressupost | $24.000 milions (2008) | ||||
Lloc web | www.BIA.gov | ||||
La BIA és una de les dues oficines de la competència de la Subsecretaría d'Afers Indis: la BIA i l'Oficina d'Educació Índia, que proporciona serveis educatius a aproximadament 48.000 amerindis americans.
Les responsabilitats de la BIA havien inclòs proveir els serveis de salut als amerindis i nadius d'Alaska. En 1954 aquesta funció fou transferida al Departament de Salut, Educació i Benestar, ara conegut com a Departament de Salut i Serveis Humans dels Estats Units, on ha romàs fins als nostres dies com el Servei Amerindi de Salut.
Té la seu al carrer 1849 C, NW, a Washington D.C.. Des del 22 de maig de 2009, la BIA és dirigida per un subsecretari d'Afers Indis. El càrrec el deté actualment Kevin K. Washburn, membre de la Nació Chickasaw d'Oklahoma.
La BIA serveia a les 566 tribus reconegudes federalment a través de quatre oficines:
L'Agència fou creada en 1824 amb el nom d'Office of Indian Affairs com una divisió del Departament de Guerra. Des de 1775 ja havien existit agències similars als EUA, quan el Segon Congrés Continental va crear un trio d'agències de relació amb els amerindis. Benjamin Franklin i Patrick Henry foren anomenats entre els primers comissionats per a negociar tractats amb els amerindis de cara a aconseguir llur neutralitat durant la Guerra d'independència dels Estats Units.
En 1789 el Congrés dels Estats Units va col·locar les relacions amb els nadius americans en el nou Departament de Guerra. Cap al 1806 el Congrés va crear la figura del Superintendent de Comerç amb els Indis, dins del Departament de Guerra, que s'encarregava de les factories de la xarxa del comerç de pells. El càrrec fou detingut per Thomas L. McKenney de 1816 fins a l'abolició del sistema de factories en 1822.
Els comerciants amb llicència del govern tenien algun control als territoris indígenes i van obtenir una participació en el lucratiu comerç. En 1832 el Congrés va establir la posició de Comissionat d'Afers Indis. En 1869, Ely Samuel Parker va ser el primer natiu americà (seneca) nomenat Comissionat d'Afers Indis.
L'abolició del sistema de factories va deixar un buit en el govern dels EUA pel que fa a les relacions amb els nadius americans. L'actual BIA va ser creada l'11 de març de 1824, pel Secretari de Guerra John C. Calhoun, qui va crear l'agència com una divisió dins del seu departament sense l'autorització del Congrés dels Estats Units. Va nomenar McKenney com a primer cap de l'oficina, que tenir diversos noms. McKenney preferí anomenar l'"Oficina Índia", mentre que el nom actual era preferit per Calhoun.
En 1849 Afers Indis fou transferit al Departament de l'Interior dels Estats Units. L'oficina fou ranomeanada Bureau of Indian Affairs en 1947 (de l'original 'Office of Indian Affairs). La Bureau of Indian Affairs s'ha vist involucrada en moltes polítiques controvertides. Una de les més polèmiques va ser la decisió de finals del segle xix a principis del segle XX d'educar els nens nadius per separat (Escoles Internes Ameríndies), amb un fort èmfasi en l'assimilació que els prohibia l'ús de les seves llengües, pràctiques, i cultures indígenes S'emfatitzà també en rebre l'educació segons patrons culturals europeu-americans.[2] Alguns foren colpejats per resar al seu propi deu creador.[3]
Amb el creixement de l'activisme amerindi en la dècada de 1960 i 1970, i la creixent demanda per a l'aplicació dels drets del tractat i sobirania, la dècada de 1970 va ser un període particularment turbulent de la història BIA.[4] L'aparició de grups activistes com l'American Indian Movement (AIM) preocuparen al govern des Estats Units; el FBI va respondre tan obertament com encoberta (amb els COINTELPRO i altres programes) per tal de suprimir possibles revoltes entre els pobles nadius.[5]
Com a branca d'un departament dels EUA amb personal a les reserves índies, la política de la BIA s'involucrava en accions polítiques com:
La BIA es va implicar en el suport a presidents tribals qüestionats, principalment Dick Wilson, qui va ser acusat de ser autoritari; d'usar fons tribals per a una força paramilitar privada, els Guardians de la Nació Oglala (o "esquadró GOON"), emprat contra els opositors polítics; intimidació als votants en les eleccions de 1974, malversació de fons i altres delictes.[10] Molts pobles nadius continuaren oposant-se a les polítiques de la BIA, en particular els problemes en l'aplicació dels tractats, i el maneig de registres i ingressos per les terres en fideïcomís.
En 2013 l'Oficina es va veure fortament afectada per les retallades de finançament de 800.000 $ que afectà particularment el ja insuficientment finançat Servei Amerindi de Salut.[11][12]
L'Oficina d'Afers Indígenes ha estat demandada en quatre ocasions en demanda col·lectiva presentades pels advocats de la Federació de Treballadors de Serveis Indis,[13] un sindicat que representa als empleats civils federals de la BIA (Bureau of Indian Affairs), BIE (Bureau of Indian Education), AS-IA (Assistant Secretary of Indian Affairs) i OST (Office of the Special Trustee for Indian Affairs). El sindicat és representat pel bufet d'advocats Snider & Associates, LLC,[14] que concentra en el FLSA les accions de classe extres contra el govern federal i altres grans empleadors. Els agreujats al·leguen violacions generalitzada de la FLSA i li reclamen milions de dòlars en danys.
Cobell vs. Salazar, un important cas de demanda col·lectiva relacionadaamb les terres en fideïcomís, es va presentar al desembre de 2009. La demanda va ser presentada contra el Departament de l'Interior dels EUA, del qual la BIA n'és part. Una responsabilitat important ha estat la gestió dels comptes de fideïcomís indis. Aquesta va ser una demanda col·lectiva en relació amb la gestió del govern federal i la comptabilitat de més de 300.000 comptes de fideïcomís d'amerindis i nadius d'Alaska. Es distribuirà un fons de liquidació per un total de $ 3.400 milions de dòlars als afectats. Això és per compensar les reclamacions que els funcionaris anteriors havien gestionat malament en l'administració dels béns del fideïcomís indis. A més, l'acord estableix un fons de 2.000 milions de dòlars que permet a les tribus reconegudes federalment de manera voluntària recomprar i consolidar i consolidar els terrenys fraccionats.[15]
L'Oficina està tractant d'implicar un supervisor per a una funció d'assessorament; tanmateix, això ha estat una tasca difícil, ja que la BIA és recordada per molts nadius americans per tenir un paper de policia en la política que el govern dels EUA històricament va dictar a les tribus i llurs membres del que podia i no podia fer d'acord amb els tractats signats per ambdós.[16]
Comissionats d'Afers Indis[17]