From Wikipedia, the free encyclopedia
L'atac de l'Iran a Israel del 2024 es va produir el 13 d'abril del 2024 al vespre, en el context de la guerra entre Israel i Hamàs,[1][2] quan l'Iran va atacar Israel amb 170 drons, 30 míssils de creuer i 120 míssils balístics.[3]
| |||||
Tipus | ofensiva militar ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Part de | conflicte Iran-Israel durant la guerra civil siriana, conflicte subsidiari irano-israelià, guerra entre Israel i Gaza de 2023-2024, conflicte Israel–Hesbol·là (2023-actualitat), reaccions internacionals al bombardeig a l'ambaixada iraniana a Damasc de 2024 i conflicte Iran-Israel de 2024 ![]() | ||||
Interval de temps | 13 - 14 abril 2024 ![]() | ||||
Data | abril 2024 ![]() | ||||
Localització | Israel Cisjordània Jordània alts del Golan Iraq Síria ![]() | ||||
Estat | Israel ![]() | ||||
Comandat per | Hossein Salami ![]() | ||||
Participant | |||||
Objectiu | Israel, base aèria de Nevatim i alts del Golan ![]() | ||||
Causa | bombardeig a l'ambaixada iraniana a Damasc de 2024 ![]() | ||||
Efectes | atac d'Israel a l'Iran de 2024 ![]() | ||||
Arma | munició rondadora míssil de creuer míssil balístic ![]() | ||||
Mitjà de comunicació | |||||
El 7 d'octubre de 2023, Hamàs, una organització armada palestina que té el suport de l'Iran,[4] va dur a terme un atac al sud d'Israel durant la festa jueva de Simhat Torà i Sàbat, que va provocar la mort de 1.200 persones.[5] Israel hi va respondre envaint la Franja de Gaza en una operació militar que, 6 mesos més tard, havia provocat la mort de més de 33.000 persones. A conseqüència d'aquestes morts, l'Iran —i altres països— van acusar Israel de cometre genocidi contra els palestins de Gaza.[6]
Els dies 8 i 9 d'octubre, hi va haver foc creuat entre la milícia Hezbol·là, que també compta amb el suport iranià, i les forces israelianes després que els militants d'Hezbol·là disparessin míssils contra Israel des del Líban i Israel hi respongués amb atacs aeris al Líban.[7] Posteriorment, Hezbol·là va oferir suport simbòlic a Hamàs amb alguns bombardejos i atacs amb coets, especialment a les Granges de Shebaa, una petita parcel·la de terra en disputa que ha experimentat un conflicte de baix nivell des de l'any 2000. A mitjans de març de 2024, ja s'havien registrat més de 4.400 incidents violents entre Hezbol·là i Israel des de l'inici de la guerra,[8] i aproximadament 100.000 israelians havien estat evacuats del nord del seu país des de l'inici del conflicte.[9]
El 24 de novembre de 2023 el vaixell portacontenidors CMA CGM Symi, propietat de l'israelià Idan Ofer va ser atacat per un dron iranià HESA Shahed 136 a l'oceà Índic, causant-li danys; però sense ferir-ne la tripulació.[10] El 23 de desembre, un dron iranià HESA Shahed 136 va atacar el petrolier afiliat a Israel MV Chem Pluto a l'oceà Índic, davant de la costa de Gujarat. Els seus 20 tripulants en van sortir il·lesos; però s'hi va declarar un incendi que pogué ser extingit.[11] El 13 d'abril de 2024, l'Armada de l'exèrcit dels guàrdies de la revolució islàmica va pujar a bord del portacontenidors portuguès MSC Aries, propietat parcial de l'empresari israelià Eyal Ofer i operat per la seva empresa, Zodiac Maritime, a l'estret d'Ormuz amb un helicòpter i el va redirigir cap al territori iranià.[12] Per la seva banda, l'1 d'abril de 2024, un atac aeri israelià va destruir un edifici annex a l'ambaixada iraniana a Damasc i va matar 16 persones, entre les quals Mohammad Reza Zahedi, general de brigada de la Força Quds de la Guàrdia Revolucionària Islàmica i un dels màxims responsables de les operacions a Síria i Líban de la Guàrdia Revolucionària iraniana, i altres set oficials de la Guàrdia Revolucionària Islàmica.[13]
El 13 d'abril de 2024 a la nit, l'Iran va atacar Israel des del seu territori amb 170 drons suïcides HESA Shahed 136,[14] 30 míssils de creuer i 120 míssils balístics,[15] dirigits segons va manifestar posteriorment Hossein Amir-Abdollahian, el ministre d'afers exteriors iranià, contra les bases aèries dels caces F35,[15] i com a objectiu primordial la base aèria de Nevatim,[16] en el que suposava el primer atac iranià directe contra Israel des de 1979. La milícia libanesa Hezbol·là, i els Huthis, que compten amb el suport de l'Iran, es van afegir a l'ofensiva des del Líban, des d'on van llançar 40 coets,[15] i el Iemen, respectivament,[17] El Cos de la Guàrdia Revolucionària Islàmica de l'Iran va denominar el seu atac com a Operació Promesa Veritable.[18]
Segons la Força Aèria Israeliana, els drons haurien trigat hores per assolir el seu objectiu a Israel, i els míssils de creuer al voltant d'una hora, mentre que els míssils balístics ho farien en uns 10 minuts, suposant el major repte per a la interceptació dels míssils antibalístics Arrow 3, el sistema israelià de defensa aèria de llarg abast dissenyat abatre míssils balístics mentre encara es troben fora de l'atmosfera.[16] La Força Aèria Israeliana i els aliats d'Israel amb tropes a la zona, Jordània, el Regne Unit, els Estats Units i França, van abatre el 99% dels projectils.[19] Les forces estatunidenques amb el suport dels caces europeus van destruir almenys 80 drons i sis míssils balístics a l'Iran i el Iemen, entre ells un míssil balístic al seu vehicle llançador i set drons abans del seu llançament a zones controlades pels huthis al Iemen.[20] Tot i això, algun projectil va impactar a Irbil (al nord de l'Iraq) i cinc míssils balístics van malmetre un avió de transport C-130, una pista no utilitzada i instal·lacions d'emmagatzematge buides a la base aèria de Nevatim, i quatre míssils balístics van impactar a la base aèria del Negev,[15] sense produir danys significatius. La metralla de la intercepció d'un míssil balístic a Arad va ferir críticament una nena beduïna.[21]
L'Exèrcit iranià el 19 d'abril va confirmar tres explosions a la matinada a Qahjavarestan, a prop de l'aeroport d'Isfahan i de la base aèria militar de Shekari, on hi ha instal·lacions nuclears i fàbriques de drons i altre armament de guerra, provocades pels trets dels seus sistemes de defensa aeris contra objectes sospitosos,[22] i Hossein Dalirian, portaveu de l'Agència Espacial Iraniana, va informar que diversos drons havien estat abatuts.[23]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.