òrgan que exerceix el poder legislatiu d'Uruguai From Wikipedia, the free encyclopedia
L'Assemblea General és l'òrgan que exerceix el Poder legislatiu de la República Oriental de l'Uruguai. Està composta de dues cambres, la Cambra de Representants i la Cambra de Senadors, que actuaran, separadament o conjunta, segons les diferents disposicions de la Constitució.
XLIX Legislatura | |
![]() | |
Tipus | |
---|---|
Tipus | Bicameral |
Cambres | |
Líders | |
President del Senat | Beatriz Argimón, PN des del dia 1 de març de 2020 |
Presidenta de la Cambra | Sebastián Andújar, PN des del dia 1 de març de 2023 |
Estructura | |
Membres | 129 (30 senadors i 99 Diputats) |
![]() | |
Grups polítics | Govern
Oposició
|
![]() | |
Grups polítics | Govern (56)
Oposició (43)
|
Lloc de reunió | |
![]() | |
Palacio Legislativo, Montevideo | |
Lloc web | |
parlamento.gub.uy |
És presidida pel Vicepresident de la República i comença les seves sessions el primer de març de cada any. El període de sessions es perllonga fins al quinze de desembre, o només fins al quinze de setembre, en cas que hi hagi eleccions. En aquest cas, la nova Assemblea ha de començar les seves sessions el quinze de febrer següent. L'Assemblea General es reuneix en les dates indicades sense necessitat de convocatòria especial del Poder Executiu. Presideix les seves sessions i les de la Cambra de Senadors fins a la presa de possessió del Vicepresident de la República, el primer titular de la llista de senadors més votada del lema més votat.
El Senat està integrat per 30 senadors, més el Vicepresident. La Cambra de Representants, per la seva part, consta de 99 diputats. Tots ells gaudeixen d'immunitat parlamentària; rares vegades s'ha demanat el desaforament d'un legislador. Persisteix la indefinició sobre si l'escó és del parlamentari o del sector polític pel qual va ser elegit; això és patent en els casos en els quals un legislador s'escindeix del seu sector o es canvia de partit, molt poques vegades renuncien al seu escó. Tal com assenyala el constitucionalista Rubén Correa Freitas, només un judici polític per faltes molt greus, pot donar motiu a la privació de l'escó.[1]
La seu de l'Assemblea General és a Montevideo, i desenvolupa les seves sessions a la Cambra de Diputats del Palacio Legislativo.
Durant el segle xix es va reunir a l'edifici del Cabildo de Montevideo, fins que aquest lloc va quedar evidentment petit per a tal funció.
El 1828, per iniciativa de Juan Antonio Lavalleja, es van elegir delegats per al que havia de ser el Parlament de la Província Oriental del Riu de la Plata. Com a conseqüència de la Convenció Preliminar de Pau, aquesta institució va passar a ser l'Assemblea General Constituent i Legislativa de l'Estat, i va tenir entre altres tasques, la redacció de la primera constitució del país.[2]
L'Assemblea era unicameral. Però des de l'entrada en vigor de la Constitució de 1830, el parlament uruguaià va passar a ser bicameral, i així ha romàs fins als nostres dies. Va canviar la manera d'elegir els seus membres: durant el segle xix, el vot era reservat a una minoria, i els senadors representaven departaments. Més endavant, es va instaurar el vot secret i universal, i es va reformular la representativitat dels senadors, que són elegits a nivell nacional.
L'Assemblea General té les següents competències: