From Wikipedia, the free encyclopedia
Arsès va ser rei de reis de l'Imperi Aquemènida de l'any 338 aC al 336 aC. El seu nom ari era Aršan i la forma grega era Ἄρσης, Νάρσης, or Ὀάρσης ('Arsès, Narsès o Oarsès'). Aršan vol dir "mascle". El seu nom en persa antic era Aršāma, Aršakao Xšayaršan, però els texts grecs sempre l'anomenen Arsès. Alguns textos perses antics també li diuen Xerxes III o Artaxerxes IV.
![]() ![]() | |
Biografia | |
---|---|
Naixement | valor desconegut ![]() Iran ![]() |
Mort | 336 aC ![]() |
Causa de mort | verí ![]() |
Faraó | |
![]() | |
Dades personals | |
Religió | Zoroastrisme ![]() |
Activitat | |
Ocupació | sobirà ![]() |
Període | Antic Egipte, Baix imperi d'Egipte i Dinastia XXXI d'Egipte ![]() |
Altres | |
Títol | Faraó ![]() |
Família | Dinastia Aquemènida ![]() |
Pares | Artaxerxes III de Pèrsia ![]() ![]() |
Germans | Parisatis II Bistanes ![]() |
Era el fill més jove de Artaxerxes III de Pèrsia i quan el visir i eunuc Bagoas (que havia caigut en desgràcia) va assassinar al seu pare, Bagoas el va proclamar rei, encara que ell va exercir realment el poder.[1] Per mantenir sotmès a Arsès, Bagoas havia matat també als germans d'Arsès, però Bistanes, un dels germans, es va escapar.[2]
Instigat per alguns nobles i volent capgirar la situació, segons Diodor de Sicília el rei va decidir matar Bagoas, però l'eunuc se'n va assabentar i va enverinar a Arsès i a la seva família al cap de dos anys de regnat, col·locant en el tron son cosí rebel Artašata, amb el nom de Darios III de Pèrsia Codomà.[3]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.