L' arquebisbat d'Esmirna (llatí : Archidioecesis Smyrnensis ) és una seu metropolitana de l'Església Catòlica a Turquia , tot i que sense cap diòcesi sufragània . Al 2016 tenia 14.000 batejats. Actualment està regida per l'arquebisbe Martin Kmetec , O.F.M. Conv. .
Dades ràpides Localització, Parròquies ...
Tanca
Casa de la Mare de Déu a Efes .
La diòcesi comprèn les següents províncies de l'Anatòlia sud-occidental: Esmirna , Manisa , Kütahya , Uşak , Aydın , Denizli , Muğla , Afyonkarahisar , Isparta , Burdur , Antalya i Konya .
La seu episcopal és la ciutat d'Esmirna , on es troba la Catedral de Sant Joan . Al territori de l'arxidiòcesi es troba també l'antiga ciutat d'Efes , on es troba la casa de la Mare de Déu , a pocs quilòmetres de la ciutat de Selçuk . Altres metes de pelegrinatge són el bosquet de sant Joan , una església que porta el seu nom i la presó on va estar reclòs sant Pau .
El territori està dividit en 11 parròquies .
El cristianisme va ser predicat als habitants d'Esmirna molt aviat: la comunitat és, de fet, esmentada entre les Set esglésies d'Àsia , on ha dirigit el llibre de l'Apocalipsi .[1] Romanen també dues cartes escrites al voltant del 107 per sant Ignasi d'Antioquia , respectivament, als cristians d'Esmirna i el seu bisbe Policarp ; no sabem si el bisbe anònim pel qual Joan a l'Apocalipsi té paraules de lloança és el mateix Policarp.
L'antiga seu, inicialment sufragània de l'arxidiòcesi de Efes , aproximadament al segle ix va ser elevada al rang de seu metropolitana , amb cinc diòcesis sufragànies: Focea , Magnesia al Sipilo , Clazomene , Arcangelo i Petra.
A l'època de les croades , el 1318 va ser triat bisbe d'Esmirna Guillaume Adam , un dominic francès que tornava d'una missió a Pèrsia.
La seu llatina d'Esmirna va ser erigida canònicament pel papa Climent VI el 1346 i va tenir una sèrie ininterrompuda d'ocupants fins al segle xvii . Aquest va ser el principi del vicariat apostòlic d' Àsia Menor o Esmirna, que tenia una extensa extensió.
El 1625 els catòlics d'Esmirna no superaven les 65 ànimes i l'antiga catedral, dedicada a Sant Policarp, havia estat convertida a una mesquita pels turcs. Una nova catedral dedicada a la Mare de Déu havia estat construïda pels venecians .
L'arquebisbat, des del 1659 quedà relegada a un simple vicariat apostòlic , va ser restablert pel papa Pius VII el 18 de març de 1818 mitjançant la butlla Apostolatus officium . Actualment, aquest seu no té cap diòcesi sufragània.
El 20 d'agost de 1931 , sota el breu Quae catholico del papa Pius XI , va cedir l'illa de Lesbos a la diòcesi de Chios .
Ha rebut la visita del papa Pau VI al juliol de 1967 , de Joan Pau II al novembre de 1979 i de Benet XVI el novembre de 2006 .
Bisbes grecs
Sant'Apelle d'Esmirna
Strataes
San Bucolo d'Esmirna
San Policarp d'Esmirna † (? - 23 de febrer de 155 mort)
Papirio
Camerio
Eudemone
San Trasea d'Eumenia
Arquebisbes
Guillaume Adam , O.P. † (1318 - 6 d'octubre de 1322 nomenat arquebisbe de Soltaniyeh )
Benedetto † (1343 - ? mort)
Paolo † (10 de juliol de 1345 - 15 de maig de 1357 nomenat arquebisbe de Tebe )
Pietro da Piacenza, O.F.M. † (31 de gener de 1358 - 4 de març de 1362 nomenat bisbe de Oleno )
Tommaso de Savignon, O.F.M. † (10 de juny de 1362 - ? mort)
Raimondo de San Michele, O.Carm. † (14 de febrer de 1373 - ? mort)
Giorgio Dalmato, O.Carm. † (6 de setembre de 1379 - ? mort)
Giovanni de Berriaco, O.E.S.A. † (10 d'octubre de 1386 - ?)
Giovanni de Leicester, O.Carm. † (1398 - ? renuncià)
Paolo † (1410 - ? mort)
Francesco de Monte Granelli, O.F.M. † (4 de juny de 1412 - ?)
Sede vacante (fins al 1575)
Arquebisbes titulars
Eugenio de Pesaro, O.E.S.A. † (16 de novembre de 1575 - ?)
Agostino Buzio de Varese, O.F.M. † (4 de juliol de 1580 - ?)[2]
Carlo Gaudenzio Madruzzo † (23 d'octubre de 1595 - 2 d'abril de 1600 bisbe de Trento )
Vicaris apostòlics
Pietro de Marchi, O.P. † (19 de febrer de 1625 - 13 de juliol de 1648 mort)
Giacinto Subiani, O.P. † (13 de juliol de 1648 - 5 de març de 1652 nomenat vicari apostòlic de Costantinoble )
Leone Macripodari † (5 d'abril de 1659 - 1689 renuncià)
Antonio Giustiniani † (13 de gener de 1690 - 8 de febrer de 1694 nomenat bisbe de Sira )
Sede vacante (1694-1696)
Daniele Duranti, O.F.M. † (7 de juny de 1696 - abans del 12 d'abril de 1706 renuncià) (administrador apostòlic)
Nicola de Camillis † (12 de maig de 1706 - 7 de maig de 1710 nomenat bisbe de Sira )
Daniele Duranti, O.F.M. † (23 de juny de 1708 - 17 d'agost de 1713 mort) (administrador apostòlic, per segona vegada)
Davide de San Carlo, O.C.D. † (23 de novembre de 1713 - 18 d'abril de 1715 mort)
Filippo Bavestrelli † (9 d'agost de 1715 - 30 de setembre de 1720 nomenat bisbe de Chio )
Pietro Battista de Garbagnate, O.F.M.Ref. † (9 d'abril de 1718 - 15 de juny de 1720 nomenat arquebisbe titular de Cartago )
Pietro Francesco Lombardi, O.F.M.Ref. † (30 d'agost de 1720 - 5 de juliol de 1721 nomenat bisbe titular de Talia o Tabala )
Antonio Maturi, O.F.M.Ref. † (15 d'abril de 1722 - 21 de maig de 1731 nomenat bisbe de Sira )
Dario de Longhis, O.F.M. † (2 de setembre de 1730 - 25 de maig de 1735 nomenat bisbe de Sira )
Gerolamo de Peraino, O.F.M.Ref. † (5 de febrer de 1735 - 1747 renuncià)
Giovanni Battista Bavestrelli, O.F.M. † (12 de maig de 1747 - 16 de setembre de 1754 nomenat bisbe de Chio )
Eusebio Franzosini, O.P. † (20 de desembre de 1754 - 1763 renuncià)
Domenico de Valdagno, O.F.M.Ref. † (26 d'agost de 1763 - 1779 renuncià)
Pietro Graveri de Moretta, O.F.M.Obs. † (23 de desembre de 1779 - 17 d'agost de 1781 renuncià)
Giulio Maria Pecori d'Ameno, O.F.M.Ref. † (18 d'agost de 1781 - 23 de setembre de 1788 nomenat bisbe titular d'Arado )
Giuseppe Icard † (4 de setembre de 1789 - 1790 mort) (bisbe electe)
Pasquale Orlandini da Bergamo, O.F.M.Ref. † (16 d'abril de 1790 - 26 de juny de 1817 mort)
Luigi Maria Cardelli, O.F.M.Ref. † (26 de juny de 1817 - 18 de març de 1818 nomenat arquebisbe de Smirne)
Arquebisbes (seu restaurada)
Luigi Maria Cardelli, O.F.M.Ref. † (18 de març de 1818 - 29 d'agost de 1832 renuncià)
Pierre-Dominique-Marcellin Bonamie, SS.CC. † (13 de febrer de 1835 - abans del 24 de novembre de 1837 renuncià)
Antonio Mussabini † (6 de març de 1838 - 4 de maig de 1861 mort)
Giuseppe Maria Alberti † (7 de gener de 1862 - 23 de març de 1862 renuncià) (arquebisbe electe)
Vincenzo Spaccapietra, C.M. † (8 d'abril de 1862 - 25 de novembre de 1878 mort)
Andrea Policarpo Timoni † (13 de maig de 1879 - 25 de juliol de 1904 mort)
Domenico Raffaele Francesco Marengo, O.P. † (1 d'agost de 1904 - 12 de juny de 1909 mort)
Giuseppe Antonio Zucchetti, O.F.M. Cap. † (22 de desembre de 1909 - 8 de març de 1920 jubilat)
Giovanni Battista Federico Vallega † (24 de gener de 1921 - 1 de març de 1929 mort)
Eduardo Tonna † (26 de novembre de 1929 - 2 de desembre de 1937 renuncià)
Joseph Descuffi, C.M. † (3 de desembre de 1937 - 4 de novembre de 1965 jubilat)
Alfred Cuthbert Gumbinger, O.F.M.Cap. † (4 de novembre de 1965 - 31 d'agost de 1966 mort)
Giovanni Enrico Boccella, T.O.R. † (9 de setembre de 1967 - 7 de desembre de 1978 renuncià)
Domenico Caloyera , O.P. † (7 de desembre de 1978 - 22 de gener de 1983 renuncià)
Giuseppe Germano Bernardini, O.F.M.Cap. (22 de gener de 1983 - 11 d'octubre de 2004 jubilat)
Ruggero Franceschini , O.F.M.Cap. (11 d'octubre de 2004 - 7 de novembre de 2015 jubilat)
Lorenzo Piretto , O.P. (7 de novembre de 2015 - 8 de desembre de 2020 )
Martin Kmetec , O.F.M. Conv. , dal 8 de desembre de 2020
A finals del 2016, la diòcesi tenia 14.000 batejats.
Més informació any, població ...
any
població
sacerdots
diaques
religiosos
parròquies
batejats
total
%
total
clergat secular
clergat regular
batejats por sacerdot
homes
dones
1950 1.700 205.830 0,8 13 3 10 130 8
1969 2.850 15 15 190 17 17 10
1980 1.909 10 10 190 13 12 10
1990 1.302 8 8 162 14 12 10
1999 1.300 9 1 8 144 11 10 7
2001 1.350 9 2 7 150 10 8 7
2002 1.300 8 8 162 11 7 7
2003 1.350 9 1 8 150 11 7 7
2004 1.350 11 11 122 14 8 7
2006 1.950 13 1 12 150 1 19 12 10
2013 15.000 17 7 10 882 12 7 11
2016 14.000 13 5 8 1.076 12 9 10
Tanca
Entrambi questi due prelati furono ausiliari dei bisbes de Ostia .
Anuari pontifici del 2017 i anteriors, publicat a www.catholic-hierarchy.org a la pàgina Diocese of Smirne (anglès)
Esquema de la diòcesi a www.gcatholic.org (anglès)
Esmirna a la Catholic Encyclopedia (anglès)
Mapa de les circumscripcions eclesiàstiques de ritu llatí a Turquia
Konrad Eubel, Hierarchia Catholica Medii Aevi , vol. 1 Arxivat 2019-07-09 a Wayback Machine . , p. 456; vol. 3 Arxivat 2019-03-21 a Wayback Machine . , p. 302; vol. 4 , p. 319; vol. 5 , p. 360; vol. 6 , p. 383; vol. 7, p. 348; vol. 8, p. 523 (llatí)
Breu Quae catholico , AAS 24 (1932), p. 112 (llatí)