Aristodem d'Esparta
From Wikipedia, the free encyclopedia
Aristodem (en grec antic Ἀριστόδημος Aristodemos) va ser el mític fill d'Aristomac i net d'Aristodem, i un dels heràclides descendent d'Hèracles. Temen i Cresfontes són germans seus i els conqueridors del Peloponès.
Tipus | personatge mitològic grec ![]() |
---|---|
Dades | |
Gènere | masculí ![]() |
Mort | Naupacte i Delfos ![]() |
Assassinat/da per | Zeus, Apol·lo, Medon i Strophius ![]() |
Família | |
Cònjuge | Argea (en) ![]() ![]() |
Pare | Aristomachus (en) ![]() ![]() |
Fills | Procles i Eurístenes ![]() |
Germans | Cresfontes ![]() |
Era a Naupacte amb Temen, el seu germà, preparant la flota i l'exèrcit per emprendre la conquesta d'aquella terra, però va morir fulminat per un llamp enviat per Zeus a petició d'Apol·lo, que volia castigar-lo per no haver consultat l'oracle de Delfos. Una altra tradició diu però que va morir a mans dels fills de Pílades i Electra, Medont i Estrofi. Els lacedemonis afirmaven que no havia mort, sinó que havia participat amb els seus germans en la conquesta i que havia rebut en el repartiment Lacedemònia, on hauria estat rei. En morir hauria deixat el tron als seus fills, Eurístenes i Procles, que havia tingut amb Argia, filla d'Autesió.[1]