universitat francesa From Wikipedia, the free encyclopedia
L'École des hautes études en sciences sociales (EHESS) és una grande école de París centrada en la recerca acadèmica en l'àmbit de les ciències socials. És considerada com una de les institucions d'ensenyament superior més prestigioses de França.[1][2] L'escola atorga títols de màster i doctorat conjuntament amb l'École Normale Supérieure, l'École polytechnique i l'École pratique des hautes études.
![]() ![]() | |
Dades | |
---|---|
Tipus | universitat pública institut de recerca ![]() |
Indústria | educació superior ![]() |
Forma jurídica | establiment públic nacional de caràcter científic, cultural i professional ![]() |
Història | |
Reemplaça | Section des sciences économiques et sociales ![]() |
Creació | 23 gener 1975 |
Fundador | Lucien Febvre ![]() |
Activitat | |
Membre de | Couperin Consortium Universitat Francoalemanya Xarxa Nacional de Telecomunicacions per a la Tecnologia, l'Educació i la Recerca Agència Universitària de la Francofonia ![]() |
Nombre d'estudiants | 3.000 ![]() |
Governança corporativa | |
Seu |
|
Empleats | 750 ![]() |
Entitat matriu | HESAM (2010–2015) ![]() |
Filial | |
Lloc web | ehess.fr ![]() |
Va néixer com un departament de l'École pratique des hautes études el 1868 amb el propòsit de formar investigadors. L'EHESS es va convertir en una institució independent el 1975. Avui la seva recerca cobreix les ciències socials, les humanitats i les matemàtiques aplicades.
L'EHESS és un centre universitari petit amb criteris d'accés molt estrictes que admet estudiants mitjançant un rigorós procés de selecció basat en els projectes de recerca dels sol·licitants. Posteriorment, els estudiants tenen llibertat per triar el seu propi pla d'estudis entre els camps de recerca de l'escola.
La major part del professorat de l'EHESS pertany a altres institucions, principalment al Centre Nacional de Recerca Científica i a la Universitat Paris Sciences et Lettres.[3] Destaca pel seu treball relacionat, entre d'altres, amb el sociòleg Pierre Bourdieu, el filòsof Jacques Derrida, l'antropòleg Claude Lévi-Strauss i l'economista Thomas Piketty.[4][5]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.