![cover image](https://wikiwandv2-19431.kxcdn.com/_next/image?url=https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/88/Alligator_snapping_turtle.jpg/640px-Alligator_snapping_turtle.jpg&w=640&q=50)
Kornjače
From Wikipedia, the free encyclopedia
Kornjače (Testudinata,Testudines, ranije i Chelonia) postoje već duže od 250 miliona godina. Na Zemlji postoji više oko 300 različitih vrsta, od toga su sedam morskih, 180 vrsta živi u slatkoj vodi, a ostatak živi na kopnu. Kornjače se ubrajaju u reptile i bile su na Zemlji još prije nego što su se razvili veliki dinosaurusi. Sposobnost prilagođavanja kornjača, čiji su najbliži srodnici krokodili i ptice, osigurala im je postojanje do današnjih dana.[1][2] Konkretno, termin "kornjača" može označavati red u cjelini, kao u sjevernoameričkom SAD-u.[3][4]
Kornjače | |
---|---|
![]() | |
Sistematika | |
Carstvo | Animalia |
Koljeno | Chordata |
Razred | Reptilia |
Red | Testudines Linné, 1758. |
![]() plavo: morske kornjače, crno: kopnene kornjače | |
Podredovi |
Životinje iz tog reda veterinari, naučnici i konzervatori često nazivaju heloncima. Naziv Chelonia, koji je sada sinonim za red, zasnovan je na grčkoj riječi za kornjaču, χελώνη - helone, χέλυς helys = kornjača i koristi se za formiranje imena mnogih taksona kornjača.[5] Naziv reda Testudines bazira se na latinskom terminu testudo za kornjače.[6][7] Na kopnu su galapagoske kornjače dostigle dužinu od 1,87 m [8] i težinu od preko 417 kg.[9] Najveća poznata kornjača bila je Archelon ischyros, kasnokredna morska kornjača duga do 4,6 m.[10]