химичен елемент с атомен номер 38 From Wikipedia, the free encyclopedia
Стронций е химичен елемент с атомно число 38 и обозначение Sr, който се причислява към алкалоземните метали.
Стронций | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() Сребрист метал със слаб златист нюанс | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
![]() | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Общи данни | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Име, символ, Z | Стронций, Sr, 38 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Група, период, блок | 2, 5, s | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Химическа серия | алкалоземен метал | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Електронна конфигурация | [Kr] 5s2 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
e- на енергийно ниво | 2, 8, 18, 8, 2 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
CAS номер | 7440-24-6 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Свойства на атома | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Атомна маса | 87,62 u | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Атомен радиус (изч.) | 200 (219) pm | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Ковалентен радиус | 195±10 pm | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Радиус на ван дер Ваалс | 249 pm | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Степен на окисление | 2, 1[1] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Оксид | SrO (силно основен) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Електроотрицателност (Скала на Полинг) | 0,95 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Йонизационна енергия | I: 549,5 kJ/mol II: 1064,2 kJ/mol III: 4138 kJ/mol (още) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Физични свойства | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Агрегатно състояние | твърдо вещество | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Кристална структура | кубична стенноцентрирана | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Плътност | 2640 kg/m3 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Температура на топене | 1050 K (777 °C) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Температура на кипене | 1650 K (1377 °C) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Моларен обем | 33,316×10-6 m3/mol | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Специф. топлина на топене | 7,43 kJ/mol | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Специф. топлина на изпарение | 141 kJ/mol | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Специф. топл. капацитет | 300 J/(kg·K) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Специф. електропроводимост | 7,7×106 S/m при 20 °C | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Специф. ел. съпротивление | 0,132 Ω.mm2/m при 20 °C | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Топлопроводимост | 35,4 W/(m·K) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Магнетизъм | парамагнитен[2] | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Модул на еластичност | 15,7 GPa | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Модул на срязване | 6,03 GPa | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Коефициент на Поасон | 0,28 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Твърдост по Моос | 1,5 | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
История | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Наименуван | на минерала стронцианит | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Откритие | Уилям Круикшенк (1787 г.) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Изолиране | Хъмфри Дейви (1808 г.) | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Най-дълготрайни изотопи | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
| |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
Стронций в Общомедия |
През 1787 г. английските химици Крофорд и Круикшенк откриват минерала SrCO3 в околностите на село Стронтиън, Шотландия, като предполагат, че в него се съдържа нов елемент. По името на селото по-късно е наречен и новият елемент. През 1792 г. шотландецът Томас Чарлс Хоуп доказва, че в този минерал се съдържа нов елемент.
През 1808 г. сред редица безуспешни опити Хъмфри Дейви получава стронция в силно неочистено състояние чрез електролиза.
Среща се изключително в свързано състояние и то най-вече под формата на SrCO3 (стронцианит) и SrSO4 (целестин). Освен това той е и съставна част на някои солени природни води. В костите и зъбите на човека има известно количество стронций. Установен е във фотосферата и в спектъра на някои звезди. В метеоритите не е установен.
Стронцият е сребърно-бял метал с относителна плътност 2,6. Той е по-мек от калция. Прясно отрязан има блясък, който се губи във въздуха, като първоначално се получава жълт, после жълто-кафяв и накрая със сив оттенък от формиралия се оксид и хидроксид. Той е по-малко електропроводим от калция. Разтваря се във втечнен амоняк, като разтворът се оцветява в синьо.
Стопява се при 757 °С и кипи при 1364 °С. Той е по-активен от магнезия и калция.
С халогенните елементи реагира: с флуора – буйно при обикновена температура, а с другите – при високи температури. Стронциевите съединения са сравнително безобидни, с изключение на радиоактивните му изотопи. Пастата за зъби „Sensodyne“ съдържа 10% стронциев хлорид под формата на хидрат.
Представлява бяла праховидна система, която се кристализира в кристална решетка от типа на натриевия хлорид. Има относителна плътност 4,75. Стопява се при 2430 °С. Химически се отнася много близко до СаО. Реагира с хлора при червена жар до SrCl2, а с фосфора и сярата – до съответния сулфид и фосфорид.
Реагира с киселини, но не и с основи.
Основните области на използване на стронция и неговите химични съединения са:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.