община в област Пазарджик From Wikipedia, the free encyclopedia
Община Велинград се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Пазарджик.
Велинград (община) | |
![]() | |
Общи данни | |
---|---|
Област | Пазарджик |
Площ | 604,47 km² |
Население | 37 670 души |
Адм. център | Велинград |
Брой селища | 21 |
Сайт | m.velingrad.bg |
Управление | |
Кмет | Костадин Коев (ГЕРБ; 2015) |
Общ. съвет | 29 съветници |
![]() | |
Велинград (община) в Общомедия |
Общината е разположена в югозападната част на област Пазарджик. С площта си от 604,471 km2 заема 3-то място сред 12-те общините на областта, което съставлява 13,49% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
Релефът на общината е високо и средно планински, като територията ѝ изцяло попада в пределите на Западните Родопи.
Районите на юг от Чепинската котловина и на изток от горното течение на Чепинска река се заемат от крайните западни, най-високи части на Баташка планина – рида Сюткя с най-високата си точка връх Голяма Сюткя 2186 m, разположен на границата с община Ракитово.
В югозападна четвъртина на общината (около половината от територията ѝ) се простират крайните северни, най-високи части на дългия Велийшко-Виденишкия дял на Западните Родопи. В него, в изворната област на Рибна река (най-горното течение на Чепинска река), на границата с община Батак, се издига най-високата му точка – връх Сребрен (1900,5 m).
Северната четвъртина на община Велинград се заема от южните части на крайния северозападен рид Алабак на Западните Родопи. Неговата максимална височина е връх Черновец (1834 m), който се намира на около 4 km източно от село Юндола, а на границата с община Септември се издига скалистият връх Милеви скали (1593,5 m).
Между големия завой на Чепинска река на запад и север и Републикански път II-84 на изток и юг в пределите на общината попадат крайните западни части на рида Къркария. Неговата най-висока точка в общината – връх Тунова чука (1061,5 m) се издига източно от село Драгиново.
Между ридовете Алабак и Къркария на север и Баташка планина на юг се простира обширната и равна Чепинска котловина, като в пределите на общината попада нейната западна, ниска част.
Най-ниската точка на община Велинград се намира в най-североизточната ѝ част, източно от гара Долене, в коритото на Чепинска река – 535 m н.в.
Община Велинград е изключително богата на повърхностни и подпочвени води. Главна водна артерия на общината е Чепинска река, която протича през нея с цялото си горно и средно течение. Тя води началото си под името Рибна река от западното подножие на връх Малка Сюткя и до горския пункт Каратепе тече в западна посока. След това завива на север и до навлизането си в Чепинската котловина протича в дълбока долина и залесена долина под името Банска Бистрица, като служи за граница между Баташка планина и Велийшко-Виденишкия дял на Западните Родопи. В този си участък получава множество притоци, по-големи от които са реките: Поляница (Пофандере) и Абланица (леви) и Лепеница (десен). След това реката протича през най-западната част на Чепинската котловина и през общинския център Велинград. Тук тя получава отдясно най-големия си приток – река Мътница. След като премине през центъра на село Драгиново, реката навлиза в много дълбок и непроходим каньон, като заобикаля от запад, север и североизток крайния северозападен връх Лъкатина чука на рида Къркария. След гара Долене излиза от каньона, прави малко долинно разширение, навлиза отново в Чепинския пролом и напуска пределите на общината. В този си участък реката служи за граница между западнородопските ридове Алабак и Къркария.
В западната част на Чепинската котловина, в района на град Велинград бликат около 80 броя топли минерални извори, на базата на които са изградени множество санаториуми, лечебници, модерни СПА центрове и хотели.
Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:[1][2]
Численост | Дял (в %) | |
Общо | 40 707 | 100,00 |
Българи | 26 055 | 64,01 |
Турци | 1 540 | 3,78 |
Цигани | 2 141 | 5,26 |
Други | 1 279 | 3,14 |
Не се самоопределят | 1 629 | 4,00 |
Неотговорили | 8 063 | 19,81 |
Общината има 21 населени места с общо население 32 951 жители към 7 септември 2021 г.[3]
Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) | Населено място | Население (2021 г.) |
Площ на землището km2 |
Забележка (старо име) |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Абланица | 378 | 11,874 | Долна Дъбева | 263 | - | в землището на село Света Петка | |
Алендарова | 267 | - | Алендарови, Шондрови, в землището на село Света Петка | Драгиново | 4759 | 75,356 | Корова, Корово |
Биркова | 397 | 3,677 | Кандови | 202 | - | в землището на село Пашови | |
Бозьова | 22 | 23,770 | Кръстава | 1032 | 159,748 | ||
Бутрева | 174 | 5,387 | Пашови | 877 | 26,874 | ||
Велинград | 20258 | 124,955 | Рохлева | 364 | 4,931 | ||
Враненци | 157 | 2,103 | Света Петка | 1391 | 55,689 | Лютово | |
Всемирци | 306 | - | Джианови, в землището на село Света Петка | Цветино | 138 | 6,820 | Флорово |
Горна Биркова | 196 | - | в землището на село Кръстава | Чолакова | 172 | 11,221 | |
Горна Дъбева | 198 | 2,621 | Юндола | 209 | 13,887 | ||
Грашево | 1191 | 75,558 | Грашовски | ОБЩО | 32951 | 604,471 | 5 населени места са без землища |
През общината, от изток на запад, в това число и през общинския център, преминава участък от 50,2 km от трасето на теснолинейната жп линия Септември–Добринище (от km 17,7 до km 67,9).
През общината преминават частично 3 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 66,1 km:
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.