From Wikipedia, the free encyclopedia
Общият брой на лужишките сърби в Германия е около 60 000, от които 40 000 в Саксония и 20 000 в Бранденбург. Тъй като етническата принадлежност не се отбелязва официално и самоопределянето като лужишки сърби е свободно, може да се правят само приблизителни оценки на тяхната численост. Броят на говорещите лужишки езици се оценява като значително по-нисък. Горнолужишки език се говори от около 13 000 души. Говорещите долнолужишки език са около 7 000.
За информацията в тази статия или раздел не са посочени източници. Въпросната информация може да е непълна, неточна или изцяло невярна. Имайте предвид, че това може да стане причина за изтриването на цялата статия или раздел. |
български | чешки | горнолужишки | долнолужишки | полски | полабски |
---|---|---|---|---|---|
човек | člověk | čłowjek | cłowjek | człowiek | clawak |
вечер | večer | wječor | wjacor | wieczór | wicer |
брат | bratr | bratr | bratš | brat | brot |
ден | den | dźeń | źeń | dzień | dan |
ръка | ruka | ruka | ruka | ręka | ręka |
есен | podzim | nazyma | nazyma | jesień | prenja zaima |
сняг | sníh | sněh | sněg | śnieg | sneg |
лято | léto | lěćo | lěśe | lato | ljutü |
сестра | sestra | sotra | sotša | siostra | sestra |
риба | ryba | ryba | ryba | ryba | raibo |
огън | oheň | woheń | wogeń | ogień | widin |
вода | voda | woda | wóda | woda | wôda |
вятър | vítr | wětr | wětš | wiatr | wjôter |
зима | zima | zyma | zyma | zima | zaima |
Двата лужишки езика се различават съществено в областта на съгласните звукове.
горнолужишки | долнолужишки | примери | превод | забележки |
---|---|---|---|---|
h | g | hora – góra | планина | g > h както в чешки и словашки. |
hołb – gołub | гълъб | |||
hordy – gjardy | горд | |||
hród – grod | кале | |||
kniha – knigły | книга | |||
hody – gódy | Коледа | |||
č | c | čas – cas | време | č > c като в полски и полабски |
čorny – carny | черен | |||
čert – cart | дявол | |||
česć – cesć | чест | |||
ličba – licba | число | |||
pčołka – pcołka | пчела | |||
š | s | štyri – styri | четири | š > s в долнолужишки |
štwórć – stwjerś | четвърт | |||
štwórtka – stwórtka | четворка | |||
štwórtk – stwórtk | четвъртък | |||
ć | ś | ćeńki – śańki | тънък | ć > ś в долнолужишки освен след съскави съгласни |
bić – biś | бия | |||
hić – hyś | вървя | |||
puć – puś | път | |||
ćah – śěg | влак | |||
ćahać – śěgaś | дърпам | |||
ćim – śim | толкова | |||
ćichi – śichy | тих | |||
но: hósć – gósć | гост | |||
dź | ź | dźeń – źeń | ден | dź > ź в долнолужишки освен след съскави съгласни |
dźesać – źaseś | десет | |||
hdźe – źo | къде | |||
hdźež – źož | където | |||
dźowka – źowka | дъщеря | |||
dźiwy – źiwy | див | |||
dźěło – źěło | работа | |||
dźak – źěk | благодаря | |||
hózdź – gózdź | гвоздей | |||
kr, pr, tr | kš, pš, tš | krasny – kšasny | великолепен | r > š след беззвучни съгласни и пред a, o, u в долнолужишки |
prawy – pšawy | десен | |||
prosba – pšosba | молба | |||
bratr – bratš | брат | |||
sotra – sotša | сестра | |||
wutroba – wutšoba | сърце | |||
trawa – tšawa | трева | |||
jutry – jatšy | изток | |||
wótry – wótšy | остър | |||
ń | j | dóńć – dojś | отивам | -ń- в горнолужишки както в кашубски вместо -j- в долнолужишки |
nadeńć – nadejś | срещам | |||
přeńć – pśejś | преминавам | |||
přińć – pśiś | идвам | |||
rozeńć – rozejś | разотивам се | |||
woteńć – wótejś | отивам | |||
wuńć – wujś | излизам | |||
njeńdu – njejdu | не отиват |
горнолужишки | долнолужишки | примери | превод | забележки |
---|---|---|---|---|
'a | ě, e | mjaso – měso | месо | от праслав. *ę |
dźak – źěk | благодаря | |||
časty – cesty | чест | |||
hladać – glědaś | гледам | |||
dźesać – źaseś | десет | |||
rjad – rěd | ред | |||
rjany – rědny | красив | |||
swjatki – swětki | Петдесетница | |||
'e | 'a | mjeza – mjaza | межда | *ě > ja както в полски, беларуски. |
čert – cart | дявол | |||
jedyn – jaden | един | |||
njesć – njasć | нося | |||
pjec – pjac | пека | |||
wjeselo – wjasele | радост | |||
wjes – wjas | село | |||
wječor – wjacor | вечер | |||
e | o | hdźe – źo | къде | e > o в долнолужишки |
-će – -śo, -ćo | (окончание 3. мн.) | |||
ćeta – śota | леля | |||
wčera – cora | вчера | |||
i | y | hić – hyś | вървя | в долнолужишки Verdumpfung на i > y след ž, š, h и c (< č), като в полски. |
wužiwar – wužywaŕ | потребител | |||
wužiwać – wužywaś | ползвам | |||
žiwy – žywy | жив | |||
činić – cyniś | правя | |||
šija – šyja | шия | |||
šiška – šyška | запушалка | |||
o | ja | pos – pjas | куче | от праславянско *ь (пол.: ie в pies) |
o | e | susod – sused | съсед | e > o в горнолужишки |
so – se | се | |||
won – wen | вън | |||
y | e, ě | cyły – ceły | цял | e/ě > y в горнолужишки след c, s, d |
cyłosć – cełosć | цялост | |||
dyrbjeć – derbiś, derbjeś | трябва | |||
cypy – cepy | цеп | |||
cyn – cen | калай | |||
cyrkej – cerkwja | църква | |||
dyrić – deriś | пердаша | |||
syć – seś | мрежа | |||
symjo – semje | семе | |||
oł | łu | tołsty – tłusty | дебел | от праславянски *ьl/*ъl след твърди зъбни съгласни |
dołhi – dłujki | дълъг | |||
dołh – dług | дълг | |||
stołp – słup | стълб | |||
or | ar (jar след g/k) | hordy – gjardy | горд | от праславянски *ъr |
horbaty – gjarbaty | гърбав | |||
horb – gjarba | гръб | |||
hordło – gjardło | гърло | |||
hornc – gjarnc | гърне | |||
or | ar | čorny – carny | черен | от праславянско *ьr пред твърди съгласни, иначе er (в smjerć – smjerś смърт) |
праславянски | лужишки | примери | превод | сравнение | забележки |
---|---|---|---|---|---|
str | tr/tř – tš/tś |
sotra – sotša |
сестра | пол. siostra, чеш. sestra |
изпадане на s; много изключения |
tradać – tšadaś |
чезна | чеш. strádat | |||
truhać – tšugaś |
стържа | пол. strugać Tschechisch: struhadlo „пила“ | |||
truk – tšuk |
шушулка | ||||
třěcha – tśěcha (stśěcha) |
покрив | чеш. střecha пол. strzecha | |||
truna – tšuna |
струна | чеш., пол. struna | |||
trup – tšup |
струпей | чеш., пол., strup |
промяна | горнолужишки | долнолужишки | превод | забележка |
---|---|---|---|---|
e > o | wječor | wjacor | вечер | рус. вечер, чеш. večer |
čłon | cłonk | член | рус. член | |
daloko | далеко | пол. daleko, рус. далеко, сръб. daleko | ||
wjesoły | wjasoły | весел | рус. весёлый, сръб. veseo, vesela | |
pjećory | pěśory | петима | рус. пятеро, сръб. petero | |
pčoła | pcoła | пчела | Rus. пчела, сръб. pčela | |
sotra | sotša | сестра | рус. сестра, сръб. sestra | |
i > y1 | zyma | zyma | зима | чеш. zima |
nazyma | nazyma | есен | ||
kazyć | kazyś | гния | пол. kazić, чеш. kaziti, слов. kazit' | |
ǫ > u2 | ruka | ръка | пол. ręka, кашуб. rąka | |
wutroba | wutšoba | сърце | пол. wątroba „черен дроб“ | |
mudry | умен | пол. mądry | ||
huso | gus | гъска | пол. gęś | |
pucher | puchoŕ | мехур | пол. pęcherz | |
pupk | пъп | пол. pępek | ||
huba | guba | уста | пол. gęba | |
el > ło3 | žłob | жлеб | слов. žleb (žl’ab), словен. žleb, хърв. žlijeb | |
mloko | мляко | чеш. mleko, хърв. mlijeko | ||
er > re/rě/rje4 | drjewo | дърво | сръб. drvo, пол. drzewo, чеш. dřevo, слов. drevo | |
ol > ło5 | złoto | злато | пол. złoto; чеш./слов. zlato, бълг. злато | |
słód | słod | вкус | пол. słód; чеш./слов. slad, хърв. slâd | |
hłowa | głowa | глава | пол. głowa; чеш./слов. hlava, бълг. глава | |
słoma | слама | пол. słoma; чеш. sláma, бълг. слама | ||
młody | млад | пол. młody; чеш. mladý, бълг. млад | ||
or > ro6 | hród | grod | кале | пол. gród; чеш. hrad, словен. grâd |
mróz | mroz | студ | пол. mróz; чеш./слов. mráz, сръб. mraz |
1 Тази промяна е настъпила в долнолужишки и след h, ž,š, c (< č).
2 Същата промяна се наблюдава в източнославянски, в чешки, словашки, сърбохърватски. В словенски носовката преминава в o.
3 между съгласни. В полски се появява също ło, но и łó; в чешки, словашки и словенски - le; в хърватски - lije, в сръбски - le; в български - ле [le] или ля [lja]; в източнославянски - оло [olo].
4 В долнолужишки този звук преминава понякога в r(j)a; например: brjaza „бреза“.
5 Същият резултат се е получил в полски.
6 Същият резултат се е получил в полски.