селище в Гърция From Wikipedia, the free encyclopedia
Ранци или Франци, Франковица, Франкоч (на гръцки: Ερμακιά, Ермакия, до 1928 Φραγκότς или Φραγκότσι, Франгоц или Франгоци,[1]на турски: Frankoça, Франкоча) е село в Егейска Македония, Гърция, в дем Еордея на област Западна Македония.
Ранци Ερμακιά | |
— село — | |
![]() Стенопис от църквата „Свети Атанасий“ | |
Страна | ![]() |
---|---|
Област | Западна Македония |
Дем | Еордея |
Географска област | Саръгьол |
Надм. височина | 1000 m |
Население | 436 души (2001 г.) |
Селото е разположено на 1000 m надморска височина, на 22 km източно от Кайляри (Птолемаида),[2] в югозападното подножие на планината Каракамен (Вермио). В Каракамен над селото е Ранската пещера с малък вход с две камери 13 m и 20 m и много подкамери.[3]
Ранци е много старо село. Местната легенда отдава основаването на селото на кръстоносци, на които то дължи името си – френско село. Селото фигурира в османски документи от XV век. В османски данъчни регистри на немюсюлманското население от вилаета Филорина (Лерин) от 1626-1627 година селото е отбелязано под името Раниче с 19 джизие ханета (домакинства).[4] В 1664 година в селото са отбелязани мюсюлмани. В 1820 година Ранци е чифлик на Али паша Янински. Селото пострадва значително по време на Негушкото въстание през 1822 година, когато е изгорено от османците. В 1874 година е построена църквата „Свети Атанасий“, както и разрушеният днес манастир „Свети Илия“.[5][6]
В края на XIX век Ранци е почти чисто българско село. В „Етнография на вилаетите Адрианопол, Монастир и Салоника“, издадена в Константинопол в 1878 година и отразяваща статистиката на населението от 1873 година, Ранци (Rantzi) е посочено като село в каза Джумали със 100 домакинства с 280 жители българи.[7]
В 1889 година Стефан Веркович („Топографическо-этнографическій очеркъ Македоніи“) пише за Ранци:
„ | На 1 час източно оттук [Харбино] се намира смесеното село Франгьот с 45 мохамедански къщи и 116 нуфузи. Българските къщи са 36, семейните двойки 45, а нуфузите 79. Данъкът е 7970 пиастри, а инание-аскерие - 1380 пиастри. Жителите в голямата си част са наемни работници и работят в гората на планината Караташ, но се занимават и с производство на жито и скотовъдство. В селото има много вода и две мелници.[8] | “ |
В 1893 година Атанас Шопов посещава Кайлярско и определя Ранци като българско село.[9]
Според статистиката на Васил Кънчов („Македония. Етнография и статистика“) в 1900 година Ранци (Франкочъ) има 600 жители българи и 80 жители турци.[10]
На Етнографската карта на Битолския вилает на Картографския институт в София от 1901 година Франкоч (Франковище) е чисто българско село в Кайлярската каза на Серфидженския санджак със 110 къщи.[11]
В началото на XX век цялото християнско население на Ранци е под върховенството на Цариградската париаршия. В 1902 година селото преминава под върховенството на Българската екзархия, но след два месеца под натиска на гръцките чети се отказва от нея и се връща към Патриаршията.[12]
Според статистика на Серфидженския санджак на гръцкото консулство в Еласона от 1904 година във Франгоци (Φραγκότση), Кайлярска каза, живеят 500 гърци славофони християни.[13]
По данни на секретаря на Българската екзархия Димитър Мишев („La Macédoine et sa Population Chrétienne“) в 1905 година в селото има 1000 българи патриаршисти гъркомани.[14]
При избухването на Балканската война в 1912 година един човек от Ранци е доброволец в Македоно-одринското опълчение.[15]
През войната в селото влизат гръцки части и след Междусъюзническата война Ранци остава в Гърция. Боривое Милоевич пише в 1921 година („Южна Македония“), че Ранци има 240 къщи славяни християни и 30 къщи турци.[16] В 1928 година селото е прекръстено на Ермаклия.[17] В документ на гръцките училищни власти от 1 декември 1941 година се посочва, че в Ранци живеят 300 българофонски семейства.[18]
По време на Втората световна война, на 28 март 1944 година чети на гръцките колаборационисти от Националната гръцка армия (съставени предимно от понтийски гърци), начело с полковник Георгиос Пулос го разсипват, 62 от жителите му са избити,[19] а други принудени да емигрират. По-късно Ранци пострадва и по време на Гръцката гражданска война.[2]
Традиционно населението се занимава с отглеждане предимно на жито и картофи и се занимава и със скотовъдство.[20]
Име | Име | Ново име | Ново име | Описание |
---|---|---|---|---|
Сатгюнеси[21] | Σατγιουνέσι | Просилион | Προσήλιο[22] | връх в Каракамен на СЗ от Ранци и на СИ от Войводина (1003 m)[21] |
Кузулец[21] | Κουζουλέτσι | Анилион | Άνήλιον[22] | местност на ССЗ от Ранци[21] |
Вармара[21] | Βαραμάρα | Кокини Магула | Κόκκινη Μαγούλα[22] | връх в Каракамен на С от Ранци (1404,9 m)[21] |
Теке[21] | Τεκές | Вуноплая | Βουνοπλαγιά[22] | връх в Каракамен на ИСИ от Ранци (1594,6 m)[21] |
Царкули[21] | Τσαρκούλι | Василика | Βασιλικά[22] | връх в Каракамен на СИ от Ранци (1537 m)[21] |
Грамуради[21] | Γκραμουράντι | Петрохома | Πετρόχωμα[22] | връх в Каракамен на ЮЮИ от Ранци (914 m)[21] |
Върпороз[21] | Βαρπορὸζ | Петинос | Πετεινός[22] | връх в Каракамен на ЮИ от Ранци (1508 m)[21] |
Севризе[21] | Σεβριζέ | Врахаки | Βραχάκι[22] | връх в Каракамен на ЮИ от Ранци[21] |
Градище[21] | Γκραδίστε | Палеокастрон | Παλαιόκαστρον[22] | връх в Каракамен на И от Ранци (1149 m)[21] |
Теке[21] | Τεκέ | Корифи | Κορυφή[22] | връх в Каракамен на ИЮИ от Ранци (1590,6 m)[21] |
Курудере[21] | Κουρού Ντερέ | Ксиропотамос | Ξηροπόταμος[22] | река на ЮИ от Ранци, ляв приток на Баково[21] |
Падина[21] | Πάντκα | Ксиромери | Ξηρομέρι[22] | местност на ЮЗ от Ранци и на ЮИ от Войводина[21] |
Въргунк[21] | Βαργκοΰγκος | Кокинохома | Κοκκινόχωμα[22] | местност на Ю от Ранци[21] |
Порище[21] | Πορίστε | Ксиролакос | Ξηρόλακκος[22] | река на Ю от Ранци[21] |
Чечебулино[21] | Τσετσεμπούλινο | Ксировриси | Ξηρόβρυση[22] | река на Ю от Ранци[21] |
Боска[21] | Μπόσκα | Мастос | Μαστός[22] | връх в Каракамен на ЮИ от Ранци (987,5 m)[21] |
Гробовище[21] | Γκρουμπουβάϊτσε | Тафотопос | Ταφότοπος[22] | местност в Каракамен на ЮИ от Ранци[21] |
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.