Фридрих I фон Нюрнберг-Цолерн (на немски: Friedrich I von Nürnberg-Zollern, * ок. 1139, † ок. 1200) е граф на Цолерн като Фридрих III след 1145 до ок.1200 г. и от 1192 до ок. 1200 г. първият бургграф на Нюрнберг като Фридрих I от род Хоенцолерн.[1]
- Вижте пояснителната страница за други личности с името Фридрих I.
Фридрих I Friedrich I. von Nürnberg-Zollern | |
граф на Цолерн бургграф на Нюрнберг | |
Роден |
1139 г.
|
---|---|
Починал | 1201 г.
|
Герб | |
![]() | |
Семейство | |
Род | Хоенцолерн |
Баща | Фридрих II (Цолерн) |
Деца | Конрад I Фридрих IV |
Фридрих е син или внук на убития около 1142 г. граф Фридрих II фон Цолерн (1125 – 1142). Той е доказан от 1171 г. като привърженик на Хоенщауфените. Той се жени (1184) за София фон Раабс, наследничка на бургграфство Нюрнберг. Затова вероятно още през 1191 г. император Хайнрих VI му дава службата бургграф, с което той основава франкската линия на своята фамилия. От средата на 14 век тази линия започва да се нарича като Хоенцолерн.
Фридрих I се жени през 1184 г. за графиня София фон Раабс († ок. 1218), дъщеря на Конрад II фон Раабс († ок. 1191), бургграф на Нюрнберг, и Хилдегард фон Абенберг († сл. 1160). София е наследничка на бургграфство Нюрнберг. Те имат деца:[2][3][4]
- Конрад I († ок. 1260/1261), граф фон Цолерн ок. 1200 – 1214/1218, от 1218 бургграф на Нюрнберг (франкска линия), женен за графиня Удилхилд фон Дилинген
- Фридрих II († ок. 1255), 1200 – 1218 бургграф на Нюрнберг, граф фон Цолерн (Фридрих IV) от 1214/1218 (швабска линия), женен за графиня Елизабет фон Хабсбург (* ок. 1220)
- Елизабет († 1255), ∞ Гебхард III († 1244), ландграф на Лойхтенберг, син на Диполд I фон Лойхтенберг
- M. Spindler, A. Kraus: Geschichte Frankens bis zum Ausgang des 18. Jahrhunderts. München 1997. ISBN 3-406-39451-5.
- Theodor Hirsch: Friedrich, Graf von Zollern (III), Burggraf von Nürnberg (I). In: Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Band 7, Duncker & Humblot, Leipzig 1877, S. 569.
- E. G. Johler: Geschichte, Land- und Ortskunde der souverainen teutschen Fürstenthümer Hohenzollern Hechingen und Sigmaringen. Stettin'sche Buchhandlung. Ulm 1824, E-Book
- Gustav Schilling: Geschichte des Hauses Hohenzollern in genealogisch fortlaufenden Biographien aller seiner Regenten von den ältesten bis auf die neuesten Zeiten, nach Urkunden und andern authentischen Quellen. Fleischer, Leipzig 1843, E-Book
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.