From Wikipedia, the free encyclopedia
Стефан (на македонска литературна норма: Стефан) е духовник от Северна Македония, от 1999 година е глава на Македонската православна църква с титлата архиепископ Охридски и Македонски и митрополит Скопски.[1]
Стефан Стефан | |
глава на МПЦ | |
![]() | |
Роден | |
---|---|
Етнос | македонци |
Религия | православие Македонска православна църква – Охридска архиепископия |
Учил в | Богословски факултет на Белградския университет |
Стефан в Общомедия |
Стефан е роден като Стоян Веляновски (Стојан Вељановски) в 1955 година в село Добрушево, Битолско, тогава във Федерална Югославия, днес в Северна Македония. От 1969 година учи в Богословското училище „Свети Климент Охридски“ в Драчево, което завършва в 1974 година. В 1979 година завършва Православния факултет в Белградския университет и Светият синод на МПЦ го назначава за преподавател в семинарията „Свети Климент Охридски“. От 1980 до 1982 година прави магистратура по икуменическа патристика и гръко-византийски изследвания в Института „Свети Николай“ в Бари, Италия. След завръщането си в Югославия преподава в Богословския факултет на Скопския университет Свето писание на Стария Завет и патрология.[1]
Замонашва се на 3 юли 1986 година в охридския манастир „Свети Наум“. След 9 дена, на 12 юли е ръкоположен за Струмишко-Злетовски митрополит в храма „Свети Димитър“ в Скопие.[1] В Щип отслужва панихида за Тодор Александров.
В 1989 година от Злетовско-Струмишката се основават отделно две епархии: Брегалнишката, начело с митрополит Стефан и Струмишката, начело с митрополит Горазд.[2]
В следващите години преподавател в Богословския факултет в Скопие,[1] главен редактор на официалния вестник на МПЦ „Църковен живот“, декан на семинарията „Свети Климент Охридски“ (1991 – 1999) и говорител на Светия Синод на МПЦ.[3]
На 9 октомври 1999 година на Народно-църковния събор в „Света София“ в Охрид е избран за македонски архиепископ. Интронизиран е на следния 10 октомври, като същевременно е и надлежен архиерей на Скопска епархия.[3] Смята се за близък до ВМРО-ДПМНЕ.[4]
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.