Седмочисленици е събирателно название за 7 светци, почитани от Българската православна и други църкви като създатели и разпространители на глаголицата и кирилицата.
- Вижте пояснителната страница за други значения на Седмочисленици.
Свети Седмочисленици | |
![]() Стенопис със Седмочислениците в манастира Арденица, Албания | |
Почитани в | Православна църква |
---|---|
Празник | 27 юли |
Свети Седмочисленици в Общомедия |
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/SvetiSedmochislenitsi-3.jpg/640px-SvetiSedmochislenitsi-3.jpg)
![Thumb](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Seven_Saints_%28%D0%A1%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8%2C_%D0%A1%D0%B2_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%29.jpg/640px-Seven_Saints_%28%D0%A1%D0%B5%D0%B4%D0%BC%D0%BE%D1%87%D0%B8%D1%81%D0%BB%D0%B5%D0%BD%D0%B8%D1%86%D0%B8%2C_%D0%A1%D0%B2_%D0%9D%D0%B0%D1%83%D0%BC%29.jpg)
Те са братята Кирил и Методий – създали глаголицата. Петима техни ученици са прогонени от Великоморавия: Климент, Наум, Горазд, Сава и Ангеларий. Климент, Наум, Сава и Ангеларий се насочавта към България. Сава умира по пътя, но другите трима я достигат. Съществуват несигурни сведения, че по-късно Горазд е забягнал в Албания[1]. Църквата традиционно не включва към седмочислениците към тях Константин Преславски, защото не е канонизиран, въпреки че е считан за пряк ученик на Методий.[2]
Руската православна църква чества братята Кирил и Методий отделно, а учениците им се признават за равноапостоли. Българската православна църква е определила 27 юли – Деня на успението на св. Климент Охридски, и за Ден на светите Седмочисленици.
Школа на Кирил и Методий
Настоятел на византийския манастир „Полихрон“, на планината Малък Олимп (край днешна Бурса) е Методий Моравски. Там с негова помощ и участие брат му Кирил създава глаголицата – първата славянска азбука. Групата от последователи на Кирил започва да се образува през 856 г. още в манастира. Повечето от просветителите са южни славяни и знаят родния си славянски език.
През 863 г. по покана на княз Ростислав – владетеля на Великоморавия, се установяват в неговата столица Велеград, където превеждат на славянски език евангелия, псалтири и други църковни книги.
Още приживе обаче просветното дело на братята Кирил и Методий, макар и широко прието от славянското население, не е приемано еднозначно от светски и църковни власти, засягайки интересите на свещенослужителите, извършвали богослужение на гръцки и други езици според триезичната догма.
След смъртта на Кирил (869) и на Методий (885) славянският език е изхвърлен от богослужението, а духовниците – ученици на Методий – отстранени от църквите. Наклеветени, че подготвят бунт срещу княз Святополк, по-младите от тях са продадени в робство и отведени във Венеция. Най-приближените ученици Горазд, Климент, Наум, Лаврентий и Ангеларий са подложени на мъчения и затворени за кратко, след което са прогонени от Великоморавия[3] и достигат до България, където търсят подкрепа от Борис I.
Книжовните школи в България
През 886 г. българският владетел Борис I посреща книжовниците, дава насърчение и държавна подкрепа на тяхното свещено дело. Създадени са 2 главни просветни средища с школи за обучение и скриптории за превеждане от гръцки на старобългарски на християнската книжнина и за нейното разпространение, а също така и за подготовка на свещенослужители за младата българска християнска църква.
Наум оглавява школата в Плиска, която е преместена в Преслав (893) и става известна като Преславска книжовна школа, а скоро към него се присъединява и Константин Преславски, който става викариен епископ. Климент е изпратен (886) да основе школа в югозападните български земи с център Охрид (известна като Охридска книжовна школа), като дори местните административни и военни власти са поставени в негово подчинение. Житието му разказва, че за 7 години лично е обучил над 3500 свещеници и учители. Към него се присъединява Наум през 893 г.
Така се създават нужните условия и в кратко време гръцкият език в богослужението и администрацията е заменен с народностния български език, разбираем за практически всички българи в онези времена.
След приемането на християнството от Киевска Рус сътворената от тях църковна книжнина налага старобългарския език като официален държавен и църковнослужебен език от Адриатика до Далечния изток.
Други
На свети Седмочисленици е наречена улица в квартал „Лозенец“ в София (Карта).
Бележки
Wikiwand in your browser!
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.