From Wikipedia, the free encyclopedia
Република Сърбия е официалното наименуване на Сърбия от 1990 до 2006 г., по време на нейния престой първо в СФРЮ, след това в Съюзна република Югославия и по-късно в съюз с Черна гора.
Република Сърбия на сръбски: Република Србија | |
— част от СФР Югославия / Сърбия и Черна гора — | |
1990 – 2006 | |
Химн: Хеј, Словени | |
![]() Сърбия (в жълто) Черна гора (в синьо) | |
Континент | |
---|---|
Столица | |
Официален език | |
Религия | православие, ислям католицизъм, протестантство |
Форма на управление | |
Президент | |
1991 – 1997 | Слободан Милошевич (първи) |
2004 – 2006 | Борис Тадич (последен) |
История | Най-ново време |
Създаване | 28 септември 1990 |
Преобразуване в Сърбия и Черна гора | 21 май 2006 |
Напускане от федерацията | 5 юни 2006 |
Площ | |
Общо (2006) | 88 361 km2 |
Население | |
Преброяване | 7 498 001 |
Валута | |
|
На 27 април 1992 г. е обявено създаването на Федерална република Югославия, в която са останали само Сърбия и Черна гора. Конституцията на СРЮ предвижда възможността за присъединяване към държавата на сръбските територии Хърватия и Босна и Херцеговина. Въпреки че са формирани съюзни органи, реалната власт остава в ръцете на президентите на двете републики, преди всичко на Слободан Милошевич. В същото време политическата и икономическата криза продължава да се задълбочава в самата Сърбия и международната изолация на страната нараства. Търговската блокада на Югославия, огромните военни разходи, притокът на около 540 хиляди сръбски бежанци от Хърватия и Босна и Херцеговина в страната довеждат до рязък спад на промишленото производство, увеличаване на безработицата и хиперинфлация. Средната месечна заплата в Сърбия в края на 1993 г. е била в еквивалент само на 13 германски марки. Тежката икономическа ситуация и заплахата от война допринасят за емиграцията от страната. Според някои сведения през 90-те години сочат, че около 300 хиляди млади хора са емигрирали от Сърбия. Междуетническите отношения остават напрегнати: автономията Косово и Метохия е значително ограничена през 1991 г., излъчването на албанските телевизионни канали и издаването на най-влиятелните вестници е спряно. Повече от сто хиляди албанци са уволнени, няколко десетки души са загиналиа в сблъсъци с полицията. В същото време през 1990 г. албанските сепаратисти обявяват създаването на независима република Косово и пристъпват към създаването на паралелни власти и въоръжени групи, които през 1996 г. са обединени в армия за освобождение на Косово. Поради дискриминацията и действията на паравоенните националистически групировки започва масова емиграция на мюсюлманите от Санджак в Босна и на унгарците в Унгария. В резултат на операция „Буря“ хърватската армия възвръща контрола си върху по-голямата част от територията на Република Сръбска Крайна, което довежда до изселването на около 230 000 сърби[1]. През 1996 г. вътрешнополитическата борба се засилва в Сърбия. За първи път социалистите са победени на местни избори в няколко десетки градове в страната, като и губят коалицията от опозиционната партия „Единство“. Правителството не признава резултатите от изборите, което довежда до масови демонстрации в Белград и други градове в Сърбия срещу режима на Милошевич. На парламентарните избори през 1997 г. демократичната опозиция значително увеличава представителството си в събранието и Милошевич става президент на Югославия през 1997 г., а неговият сътрудник Милан Милутинович става президент на Сърбия.
След приемането на новата си конституция през 1990, Социалистическа република Сърбия се преименува на Република Сърбия. Тя е част от СФР Югославия заедно с още пет републики - Босна и Херцеговина, Македония, Словения, Хърватска и Черна гора. През 1991 година републиките започват да напускат Югославия с гражданска война и в състава ѝ остават само Сърбия и Черна гора. През 1992 Социалистическа федеративна република Югославия се преименува на Съюзна република Югославия. Република Сърбия запазва името си.
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.