From Wikipedia, the free encyclopedia
Полабският език е група от славянски диалекти, говорени докъм 18 век на територията на съвременните немски провинции: Мекленбург, Бранденбург, Саксония-Анхалт, в източните части на Долна Саксония и Шлезвиг-Холщайн. Полабският е един от лехитските езици.
Полабски език Slüvensťă rec / Vensťĕ | |
/slyˈvɛˑn.stʲɐ rɛt͡s/ | |
Страна | Полша, Германия |
---|---|
Регион | Европа |
Мъртъв език | да |
Говорещи | 0 |
Писменост | латиница |
Систематизация по Ethnologue | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | |
Кодове | |
ISO 639-1 | – |
ISO 639-2 | sla |
ISO 639-3 | pox |
![]() | |
Полабски език в Общомедия |
Името идва от полабските славяни, които дължат името си на река Елба (на чешки: Лабе, а на полски – Łaba)
До 10 век полабските славяни обитават областите около р. Елба. Известни от историческите извори племена са ободритите в западната част на Мекленбург и Холщайн, лютичите в източен Мекленбург, северен Бранденбург и южна Померания, хавеляни в западен Бранденбург, и руяни на о. Рюген. Съвременният кашубски език, говорен на територията на Северна Полша е най-близък до полабския език.
Със заселването на немци на изток през 10 – 12 век полабските езици биват постепенно изместени от немския. Издавани са многобройни забрани за употреба на езика. В градовете в района на Бранденбург на вендите (славяните) се разрешавало да се препитават само като рибари. Така езикът бива ограничен до някои изолирани райони и се запазва до 17 век. На о. Рюген полабският език изчезва още през 15 век. До средата на 18 век в областта Вендланд в Долна Саксония (източно от Люнебург) се говори дравенополабски диалект.
Днес за полабските племена напомнят местни имена като Росток, Потсдам, Узедом.
Полабският език никога не е имал собствена писменост. Малко преди изчезването на езика са записани няколко кратки речника, молитви и една народна песен. Повечето от текстовете са записани в селата Вустров и Зютен в Мекленбург. Известни са и текстове на полабски, написани в Люхов-Даненберг през 17 и 18 век.
Поради дълговековната си изолация полабският език се е отдалечил от другите славянски езици: на първо място се забелязва силно немско влияние.
В следната таблица са дадени примери на думи от дравенополабския диалект (първата половина на 17 век) и на полабски език (8 – 14 век):
български | дравенополабски | полабски | полски | долнолужишки | горнолужишки | чешки | старобългарски |
---|---|---|---|---|---|---|---|
човек | clawak, clôwak | człowiek | cłowjek | čłowjek | člověk | чловѣкъ | |
брат | brot | brat | bratš | bratr | bratr | братръ, братъ | |
сестра | sestra | siostra | sotša | sotra | sestra | сестра | |
бук | bauk | buk | buk | buk | buk | buk | боукы |
бял | bjole | belë | biały | běły | běły | bílý | бѣлъ |
бреза | breza | breza | brzoza | brjaza | brěza | bříza | |
бик | bôla | byk | byk | byk | byk, ćělc | býk | быкъ |
ден | dôn | dzień | źeń | dźeń | den | дьнь | |
есен | jisin, prenja zaima | jesień | nazymje | nazyma | podzim | Ѥсень | |
шапка | klöbük, klübik | czapka | kłobyk | kłobuk | klobouk | клобоукъ | |
лято | let | lato | lěśe | lěćo | léto | лѣто | |
мишка | mois | myš | mysz | myš | myš | myš | мъшь |
малина | molaina | malina | malina | malina | malena | malina | |
лъг | plana | ląka | łąka | łuka | łuka | louka | лѫгъ |
риба | raibo, roiboi | ryba | ryba | ryba | ryba | ryba | рыба |
ръка | ręka | ręka | ruka | ruka | ruka | рѫка | |
сняг | sneg | śnieg | sněg | sněh | sníh | снѣгъ | |
топъл | teplü | tepëlë | ciepły | śopły | ćopły | teplý | топлъ |
вечер | wicer | wieczór | wjacor | wječor | večer | вечеръ | |
огън | widin, wüdjin | ogień | wogeń | woheń | oheň | огнь | |
вятър | wjôter | wiatr | wětš | wětřik, wětr | vítr | вѣтръ | |
вода | wôda | woda | woda | woda | woda | voda | вода |
градина | wôgord | wogard | ogród | zagroda | zahroda | zahrada | |
зима | zaima | zima | zymje | zyma | zima | зима |
Aita nos – молитва Отче наш
sjętü wordoj tüji jaimą; tüji rik komaj; tüja wüľa mo są ťüńot kok wâ nebesai tok no zementi; nosę wisedanesnę sťaibę doj nam dâns; a wütâdoj nam nose greche, kok moi wütâdojeme nosim gresnarem; ni bringoj nos wâ warsükongę; toi losoj nos wüt wisokag chaudag. Pritü tüje ją tü ťenądztwü un müc un câst, warchni Büzac, nekąda in nekędisa. Amen.
(= Slavistische Forschungen; т. 7). Böhlau, Köln und Graz 1967
Seamless Wikipedia browsing. On steroids.
Every time you click a link to Wikipedia, Wiktionary or Wikiquote in your browser's search results, it will show the modern Wikiwand interface.
Wikiwand extension is a five stars, simple, with minimum permission required to keep your browsing private, safe and transparent.